Відмінності між версіями «Анахарсіс»
Матеріал з Економічна думка України
Admin (обговорення • внесок) |
Admin (обговорення • внесок) |
||
Рядок 31: | Рядок 31: | ||
<spoiler text='Відомі вчені та авторитетні джерела про Анахарсіса'> | <spoiler text='Відомі вчені та авторитетні джерела про Анахарсіса'> | ||
<h3><center>Діоген Лаертський (перша пол. ІІІ століття) – давньогрецький історик філософії</center></h3> | <h3><center>Діоген Лаертський (перша пол. ІІІ століття) – давньогрецький історик філософії</center></h3> | ||
− | <div align="justify"><p> | + | <div align="justify"><p>«Мудрецами почитались следующие мужи: Фалес, Солон, Периандр, Клеобул, Хилон, Биант, Питтак; к ним причисляют также Анахарсиса Скифского, Мисона Хенейского, Ферекида Сиросского, Эпименида Критского, а некоторые и тирана Писистрата. Вот кто были мудрецы»..<br> |
− | <small> '''Диоген Лаэртский.''' О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов / Диоген Лаэртский ; [ред. и авт. вступ. статьи А. Ф. Лосев ; пер. М. Л. Гаспарова]. – М. : АСТ : Астрель, 2011. – С. | + | <small> '''Диоген Лаэртский.''' О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов / Диоген Лаэртский ; [ред. и авт. вступ. статьи А. Ф. Лосев ; пер. М. Л. Гаспарова]. – М. : АСТ : Астрель, 2011. – С. 58.</small></p><br> |
− | <h3><center>Геродот ( | + | <br /> |
− | + | <h3><center>Геродот (близько 485 до н. е. – близько 425 до н. е.) – давньогрецький історик</center></h3> | |
− | + | «Анахарсій об’їздив колись більшу частину світу. Під час своїх подорожей він набрався багато мудрості, а потім повернувся до своєї країни, до Скіфії. Пропливши кораблем через Геллеспонт, він приплив до Кізіка, і побачивши, як кізікенці святкують величне свято на честь Матері богів, Анахарсій дав урочисту обітницю Матері богів, якщо він повернеться живий і здоровий на свою батьківщину, принести жертву, так само, як він бачив у кізікенців, і що він улаштує всенічне святкування. Коли він прибув у Скіфію, то заглибився в так звану Гілею (ця країна розташована поблизу Ахіллесового шляху і вся вона заросла різноманітними деревами). Отже, туди заглибився Анахарсій і почав справляти свято з усіма обрядами на честь богині, тримаючи в руках тимпан і навісивши на себе священні зображення. Коли він справляв ці обряди, його побачив один скіф і повідомив про це царя Савлія. Прибув туди і сам цар і ледве побачив Анахарсія, що справляв там обряди, вистрілив у нього з лука і вбив його. І тепер, коли хтось спитає скіфів про Анахарсія, вони твердять, що не знають його, саме через те, що він відвідав Елладу і справляв іноземні обряди. Проте мені розповів Тімн, представник Аріапейта, що Анахарсій із боку батька був дядьком Ідантірса, скіфського царя, і сином Гнура, внука Спаргапейта і сина Ліка. Якщо таке було походження Анахарсія, то його вбив його брат, бо Ідантірс був сином Савлія, а Савлій був тим, хто вбив Анахарсія».<br> | |
− | <small><b> Геродот.</b> Геродота турійця з Галікарнаса «Історій» книг дев'ять, що їх називають муза / Геродот ; пер., передм. та прим. А. О. Білецького. – М. : Наук. думка, 1993. – С. | + | <small><b> Геродот.</b> Геродота турійця з Галікарнаса «Історій» книг дев'ять, що їх називають муза / Геродот ; пер., передм. та прим. А. О. Білецького. – М. : Наук. думка, 1993. – С. 197.</small></p> |
+ | <br /> | ||
<h3><center>Степан Миколайович Злупко (1931 – 2006) – видатний український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3> | <h3><center>Степан Миколайович Злупко (1931 – 2006) – видатний український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3> | ||
<p>«Про суспільно-економічні погляди Анахарсія можна судити з його листів-звернень до Солона та інших правителів кінця VI – початку V ст. до н. е… | <p>«Про суспільно-економічні погляди Анахарсія можна судити з його листів-звернень до Солона та інших правителів кінця VI – початку V ст. до н. е… | ||
Рядок 45: | Рядок 46: | ||
<p>«Оцінюючи спадщину Анахарсія, український філософ В. С. Крисаченко вказує на її повчальність для сучасників. По-перше, Анахарсій сповідував справжню синівську любов до своєї землі, високо цінував звичаї рідного народу; по-друге, він палко любив рідну мову і відстоював її перед чужинцями; по-третє, Анахарсій стояв на сторожі людських моральних цінностей; по-четверте, він сміливо кинув виклик «сильним світу», був унікальним у відстоюванні людських і етнічних прав; по-п’яте, дав повчальний приклад для збереження етнічної ідентичності в умовах експансії іноетнічного середовища. Збагатившись еллінською культурою, Анахарсій залишився сином свого народу».<br> | <p>«Оцінюючи спадщину Анахарсія, український філософ В. С. Крисаченко вказує на її повчальність для сучасників. По-перше, Анахарсій сповідував справжню синівську любов до своєї землі, високо цінував звичаї рідного народу; по-друге, він палко любив рідну мову і відстоював її перед чужинцями; по-третє, Анахарсій стояв на сторожі людських моральних цінностей; по-четверте, він сміливо кинув виклик «сильним світу», був унікальним у відстоюванні людських і етнічних прав; по-п’яте, дав повчальний приклад для збереження етнічної ідентичності в умовах експансії іноетнічного середовища. Збагатившись еллінською культурою, Анахарсій залишився сином свого народу».<br> | ||
<small> '''Злупко С.''' Персоналії і теорії української економічної думки / С. Злупко. – Львів : Євросвіт, 2002. – С. 10.</small></p> | <small> '''Злупко С.''' Персоналії і теорії української економічної думки / С. Злупко. – Львів : Євросвіт, 2002. – С. 10.</small></p> | ||
+ | <br /> | ||
<h3><center>Краткая литературная энциклопедия</center></h3> | <h3><center>Краткая литературная энциклопедия</center></h3> | ||
<p>'''БАРТЕЛЕМИ''' (Barthelemy), Жан Жак (20.1.1716, Кассис, – 30.1.1795, Париж) – франц. ученый и писатель. Чл. Франц. академии. Аббат. Автор романа «Путешествие молодого Анахарсиса по Греции» («Voyage de jeune Anacharsis en Gréсe», 1788, рус. пер. т. 1–9, 1803–19). Описание путешествия любознательного скифа служило средством ознакомления с культурой и политическим строем Древней Греции. Опубликованный за год до начала французской буржуазной революции, роман Бартелеми отразил настроение французского общества, его интерес к принципам гражданской свободы у древних. «Путешествие» было переведено на несколько европейских языков.<br> | <p>'''БАРТЕЛЕМИ''' (Barthelemy), Жан Жак (20.1.1716, Кассис, – 30.1.1795, Париж) – франц. ученый и писатель. Чл. Франц. академии. Аббат. Автор романа «Путешествие молодого Анахарсиса по Греции» («Voyage de jeune Anacharsis en Gréсe», 1788, рус. пер. т. 1–9, 1803–19). Описание путешествия любознательного скифа служило средством ознакомления с культурой и политическим строем Древней Греции. Опубликованный за год до начала французской буржуазной революции, роман Бартелеми отразил настроение французского общества, его интерес к принципам гражданской свободы у древних. «Путешествие» было переведено на несколько европейских языков.<br> | ||
<small> '''Краткая литературная энциклопедия''' / гл. ред. А. А. Сурков. – М. : Сов. энцикл., 1961. – Т. 1. – Стб. 461–462.</small></p> | <small> '''Краткая литературная энциклопедия''' / гл. ред. А. А. Сурков. – М. : Сов. энцикл., 1961. – Т. 1. – Стб. 461–462.</small></p> | ||
+ | <br /> | ||
<h3><center>Валентин Семенович Крисаченко – доктор філософських наук, професор, заслужений діяч науки і техніки України</center></h3> | <h3><center>Валентин Семенович Крисаченко – доктор філософських наук, професор, заслужений діяч науки і техніки України</center></h3> | ||
<p>«…істиною є те, що скіф Анархасис користувався безсумнівним авторитетом у найвидатніших грецьких (та й не тільки у них) мужів. На його судження ("що у скіфів немає флейтисток, тому що у них немає виноградників") посилається Аристотель <sup>1</sup>. На ваговитість вчинків Анахарсиса розраховує Ціцерон, виступаючи з приводу аграрних законів: "Або скіф Анахарсис зміг рахувати гроші ні за що, а наші філософи не можуть зробити це" <sup>2</sup>. Пліній у своїй “Природничій історії” звертає увагу ще на одне видатне відкриття скіфів: якщо Анахарсис винайшов гончарний круг, то "скіф Лід" відкрив "мистецтво злютовування та змішування міді" <sup>3</sup>. А що то означало для розвитку цивілізації – неважко збагнути: адже ціла доба в людській історії йменувалась "бронзовою". Час від часу до повчального спадку Анахарсиса звертався і Сенека <sup>4</sup>.... І цей перелік далеко не вичерпано.<br> | <p>«…істиною є те, що скіф Анархасис користувався безсумнівним авторитетом у найвидатніших грецьких (та й не тільки у них) мужів. На його судження ("що у скіфів немає флейтисток, тому що у них немає виноградників") посилається Аристотель <sup>1</sup>. На ваговитість вчинків Анахарсиса розраховує Ціцерон, виступаючи з приводу аграрних законів: "Або скіф Анахарсис зміг рахувати гроші ні за що, а наші філософи не можуть зробити це" <sup>2</sup>. Пліній у своїй “Природничій історії” звертає увагу ще на одне видатне відкриття скіфів: якщо Анахарсис винайшов гончарний круг, то "скіф Лід" відкрив "мистецтво злютовування та змішування міді" <sup>3</sup>. А що то означало для розвитку цивілізації – неважко збагнути: адже ціла доба в людській історії йменувалась "бронзовою". Час від часу до повчального спадку Анахарсиса звертався і Сенека <sup>4</sup>.... І цей перелік далеко не вичерпано.<br> | ||
Рядок 57: | Рядок 60: | ||
4 ''Луцій Анней Сенека''. Моральні листи. До Луцилія. Кн. XIV, Л. ІІ(90)/§31.</small><br> | 4 ''Луцій Анней Сенека''. Моральні листи. До Луцилія. Кн. XIV, Л. ІІ(90)/§31.</small><br> | ||
<small> '''Людина і довкілля''' : антологія : у 2 кн. / упоряд. В. С. Крисаченко. – К. : Заповiт, 1995. – Кн. 1. – С. 39–40. – (Міжнародний фонд "Відродження").</small></p> | <small> '''Людина і довкілля''' : антологія : у 2 кн. / упоряд. В. С. Крисаченко. – К. : Заповiт, 1995. – Кн. 1. – С. 39–40. – (Міжнародний фонд "Відродження").</small></p> | ||
+ | <br /> | ||
<h3><center>Секст Емпірик (друга пол. ІІ – поч. ІІІ ст.) – видатний античний філософ, представник школи античного скептицизму</center></h3> | <h3><center>Секст Емпірик (друга пол. ІІ – поч. ІІІ ст.) – видатний античний філософ, представник школи античного скептицизму</center></h3> | ||
<p>«…Анахарсис Скифский исключал, как говорят, критическое восприятие, к какой бы науке оно ни относилось, и сильно порицал греков, если они его сохраняли».<br> | <p>«…Анахарсис Скифский исключал, как говорят, критическое восприятие, к какой бы науке оно ни относилось, и сильно порицал греков, если они его сохраняли».<br> | ||
<small> '''Секст Эмпирик'''. Сочинения : в 2 т. / Секст Эмпирик. – М. : Мысль, 1975. – Т. 1. – С. 71. – (Философское наследие).</small></p> | <small> '''Секст Эмпирик'''. Сочинения : в 2 т. / Секст Эмпирик. – М. : Мысль, 1975. – Т. 1. – С. 71. – (Философское наследие).</small></p> | ||
+ | <br /> | ||
<h3><center>Сенека Луцій Анней (бл. 4 до н. е. – 65 н. е.) – римський філософ і письменник, видатний представник стоїцизму</center></h3> | <h3><center>Сенека Луцій Анней (бл. 4 до н. е. – 65 н. е.) – римський філософ і письменник, видатний представник стоїцизму</center></h3> | ||
<p>«Анахарсіс, – каже Посійдоній, – винайшов гончарський круг, на якому ліплять посуд».<br> | <p>«Анахарсіс, – каже Посійдоній, – винайшов гончарський круг, на якому ліплять посуд».<br> | ||
Рядок 65: | Рядок 70: | ||
</div></spoiler><br> | </div></spoiler><br> | ||
<spoiler text='Твори'> | <spoiler text='Твори'> | ||
− | <div align="justify"><ul type="square"><li>'''Письма Анахарсиса''' / Анахарсис // Антология кинизма. Антисфен. Диоген. Кратет. Керкид. Дион : фрагменты сочинений кинических мыслителей / изд. подготовил И. М. Нахов. – М. : Наука, 1984. – С. 210–216. – (Памятники философской мысли).<br> | + | <div align="justify"><ul type="square"><li>'''Письма Анахарсиса''' / Анахарсис // Антология кинизма. Антисфен. Диоген. Кратет. Керкид. Дион : фрагменты сочинений кинических мыслителей / изд. подготовил И. М. Нахов. – М. : Наука, 1984. – С. 210–216. – (Памятники философской мысли).<br>''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф А72''' |
− | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф А72''' | ||
<li>'''Листи Анахарсиса''' / Анахарсис // Людина і довкілля : антологія : у 2 кн. / упоряд., автор вступ. розділів, біогр. довідок та комент. В. С. Крисаченко. – К. : Заповіт, 1995. – Кн. 1. – С. 40–45. – (Міжнародний фонд "Відродження").<br> | <li>'''Листи Анахарсиса''' / Анахарсис // Людина і довкілля : антологія : у 2 кн. / упоряд., автор вступ. розділів, біогр. довідок та комент. В. С. Крисаченко. – К. : Заповіт, 1995. – Кн. 1. – С. 40–45. – (Міжнародний фонд "Відродження").<br> | ||
− | ''Шифр зберігання книги:'' '''57 Л93''' | + | ''Шифр зберігання книги:'' '''57 Л93''' |
<li>'''Листи Анахарсія''' / Анахарсій // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. [[Медіа:Anah_book_01.pdf|15–18]].<br> | <li>'''Листи Анахарсія''' / Анахарсій // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. [[Медіа:Anah_book_01.pdf|15–18]].<br> | ||
− | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) У45''' | + | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) У45''' |
</ul></div></spoiler><br> | </ul></div></spoiler><br> | ||
<spoiler text='Література'> | <spoiler text='Література'> | ||
− | <p align="justify"><ul type="square"><li>'''Энциклопедический словарь''' / под ред. К. К. Арсеньева, Ф. Ф. Петрушевского. – СПб. : Брокгауз и Ефрон, 1890. – Т. 1а (полутом 2). – С. 713. – Режим | + | <p align="justify"><ul type="square"><li>'''Энциклопедический словарь''' / под ред. К. К. Арсеньева, Ф. Ф. Петрушевского. – СПб. : Брокгауз и Ефрон, 1890. – Т. 1а (полутом 2). – С. 713. – Режим доступа: http://ru.wikisource.org/wiki/ЭСБЕ/Анахарсис<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68'''<br> | ||
<li>'''Энциклопедический словарь.''' – Репр. воспр. изд. Ф. А. Брокгауз–И. А. Ефрон 1890 г. – [М.] : ТЕРРА, 1990. – Т. 2. – С. 713.<br> | <li>'''Энциклопедический словарь.''' – Репр. воспр. изд. Ф. А. Брокгауз–И. А. Ефрон 1890 г. – [М.] : ТЕРРА, 1990. – Т. 2. – С. 713.<br> | ||
Рядок 81: | Рядок 85: | ||
<li>'''Енциклопедія історії України''' / НАН України, Ін-т історії України ; редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. – К. : Наук. думка, 2005. – Т. 1. – [[Медіа:Anah_book_02.pdf|С. 79]]. – Режим доступу: http://www.history.org.ua/?litera&id=1124<br> | <li>'''Енциклопедія історії України''' / НАН України, Ін-т історії України ; редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. – К. : Наук. думка, 2005. – Т. 1. – [[Медіа:Anah_book_02.pdf|С. 79]]. – Режим доступу: http://www.history.org.ua/?litera&id=1124<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Е68'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Е68'''<br> | ||
− | <li>'''Большая энциклопедия : в 62 т. | + | <li>'''Большая энциклопедия ''': в 62 т. / гл. ред. С. А. Кондратов. – М. : ТЕРРА, 2006. – Т. 2. – С. 562 : портр.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''03 Б79'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''03 Б79'''<br> | ||
− | <li>'''Словарь античности : пер. с нем. | + | <li>'''Словарь античности ''': пер. с нем. / редкол.: В. И. Кузищин (отв. ред.) и др.– М. : Прогресс, 1989. – С. 32.<br> |
− | ''Шифр зберігання книги:'' '''9(3) С48'''<br> | + | ''Шифр зберігання книги:'' '''9(3) С48'''<br> |
− | <li>'''Геродот. Геродота турійця з Галікарнаса «Історій» книг дев'ять, що їх називають муза | + | <li>'''Античная мудрость''' / сост. В. В. Лавский. – Ростов н/Д : МарТ : Феникс, 2010. – С. 41–44. – (Мудрость человечества).<br> |
+ | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф А72''' | ||
+ | <li>'''Геродот.''' Геродота турійця з Галікарнаса «Історій» книг дев'ять, що їх називають муза / Геродот ; пер., передм. та прим. А. О. Білецького. – М. : Наук. думка, 1993. – С. 191, 197–198. <br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''9(3) Г39'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''9(3) Г39'''<br> | ||
− | <li>'''Диоген Лаэртский О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов | + | <li>'''Диоген Лаэртский.''' О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов / Диоген Лаэртский ; [ред. и авт. вступ. статьи А. Ф. Лосев ; пер. М. Л. Гаспарова]. – М. : АСТ : Астрель, 2011. – С. 86–87.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф Д46'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф Д46'''<br> | ||
<li>'''Злупко С. М.''' Економічна думка України (від давнини до сучасності) : навч. посібник / С. М. Злупко. – Л. : ЛНУ ім. Івана Франка, 2000. – С. 41–45.<br> | <li>'''Злупко С. М.''' Економічна думка України (від давнини до сучасності) : навч. посібник / С. М. Злупко. – Л. : ЛНУ ім. Івана Франка, 2000. – С. 41–45.<br> |
Версія за 11:08, 22 травня 2014
Анахарсіс
(Анахарсій, Анахарсис Скіфський) (грец. Ἀνάχαρσις)
(остання чверть VII ст. – середина VI ст. до н. е.) –
скіфський мудрець VI ст. до н. е. За деякими античними
авторами, його відносили до групи “Семи мудреців”.
(Анахарсій, Анахарсис Скіфський) (грец. Ἀνάχαρσις)
(остання чверть VII ст. – середина VI ст. до н. е.) –
скіфський мудрець VI ст. до н. е. За деякими античними
авторами, його відносили до групи “Семи мудреців”.