Відмінності між версіями «Volodymyr Svjatoslavovych»
Матеріал з Економічна думка України
Admin (обговорення • внесок) |
Admin (обговорення • внесок) |
||
Рядок 25: | Рядок 25: | ||
</p><p>«Монетний двір, на якому карбувалася власна грошова одиниця, зростання ролі місцевого самоврядування, волевиявлення населення через вічові збори, утримання князівської дружини та боярства, поглиблення торговельних зв’язків, розквіт ремісництва, розбудова міст, охорона кордонів держави – все це ознаки державності, за якої цілком можливе було існування розгалуженої фінансової системи з центром у Києві. Хтось виконував обов’язки збирачів данини, інші – податків і торговельного мита, хтось рахував зібране до скарбниці багатство. Отже, були при княжому дворі свої казначеї, банкіри, обліковці. Комусь доручали складати бюджет, іншим слідкувати за його видатками. Адже князівська скарбниця не була бездонною, і тільки фінансовий облік міг убезпечити її від несанкціонованих витрат. | </p><p>«Монетний двір, на якому карбувалася власна грошова одиниця, зростання ролі місцевого самоврядування, волевиявлення населення через вічові збори, утримання князівської дружини та боярства, поглиблення торговельних зв’язків, розквіт ремісництва, розбудова міст, охорона кордонів держави – все це ознаки державності, за якої цілком можливе було існування розгалуженої фінансової системи з центром у Києві. Хтось виконував обов’язки збирачів данини, інші – податків і торговельного мита, хтось рахував зібране до скарбниці багатство. Отже, були при княжому дворі свої казначеї, банкіри, обліковці. Комусь доручали складати бюджет, іншим слідкувати за його видатками. Адже князівська скарбниця не була бездонною, і тільки фінансовий облік міг убезпечити її від несанкціонованих витрат. | ||
</p><p>Збої у великому фінансовому механізмі Київської Русі почалися, як не дивно, із зміцненням окремих регіонів, що знаходилися на території прикордонних областей Володимирової держави. Їх намісники бажали самостійно, без вказівок управляти на місцях, що й похитнуло підвалини державності, породило сепаратистські настрої. Це негативно позначилося на князівських доходах. Окремі області, зміцнілі й упевнені у своїй силі, перестали підкорятися Києву та ділитися своїми прибутками. Столиця поступово почала втрачати позиції «матері міст руських», похитнулася фінансова та економічна могутність Києва. Це тривало, допоки до влади не прийшов Ярослав Мудрий» (Василик О. Д. Державні фінанси України за часів Володимира Великого / О. Д. Василик, Л. Д. Ларіонова // Фінанси України. – 2002. – № 1. – С. 141).</spoiler><br><spoiler text="Відомі вчені та авторитетні джерела про Володимира Святославовича"><h3><center>Степан Миколайович Злупко (1931–2006) – відомий український<br> економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3><br> | </p><p>Збої у великому фінансовому механізмі Київської Русі почалися, як не дивно, із зміцненням окремих регіонів, що знаходилися на території прикордонних областей Володимирової держави. Їх намісники бажали самостійно, без вказівок управляти на місцях, що й похитнуло підвалини державності, породило сепаратистські настрої. Це негативно позначилося на князівських доходах. Окремі області, зміцнілі й упевнені у своїй силі, перестали підкорятися Києву та ділитися своїми прибутками. Столиця поступово почала втрачати позиції «матері міст руських», похитнулася фінансова та економічна могутність Києва. Це тривало, допоки до влади не прийшов Ярослав Мудрий» (Василик О. Д. Державні фінанси України за часів Володимира Великого / О. Д. Василик, Л. Д. Ларіонова // Фінанси України. – 2002. – № 1. – С. 141).</spoiler><br><spoiler text="Відомі вчені та авторитетні джерела про Володимира Святославовича"><h3><center>Степан Миколайович Злупко (1931–2006) – відомий український<br> економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3><br> | ||
− | <p>«Зовнішня торгівля була пріоритетною в економічній політиці київських князів, які водночас збирали данину з підлеглих… | + | <div align="justify"><p>«Зовнішня торгівля була пріоритетною в економічній політиці київських князів, які водночас збирали данину з підлеглих… |
</p>Князь Володимир навернув Київську Русь у християнську віру, що знаменувало собою важливий етап у розвитку економічної думки».<br><small> '''Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко ; Львівський нац. ун-т ім. Івана Франка. – 2-ге вид., виправл. і доповн. – К. : Знання, 2005. – С. 92.</small> | </p>Князь Володимир навернув Київську Русь у християнську віру, що знаменувало собою важливий етап у розвитку економічної думки».<br><small> '''Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко ; Львівський нац. ун-т ім. Івана Франка. – 2-ге вид., виправл. і доповн. – К. : Знання, 2005. – С. 92.</small> | ||
<p>«Пройнявшись християнським духом, Володимир Великий значно зм'якшив покарання злодіїв, запровадивши грошові штрафи… Водночас князь не забував поборювати численних ворогів, дбав про збільшення військової сили, про приріст населення, зокрема, на Київщині, заселяв міста, які заклав на берегах рік Сули, Стугни, Трубайла, Десни»<br> | <p>«Пройнявшись християнським духом, Володимир Великий значно зм'якшив покарання злодіїв, запровадивши грошові штрафи… Водночас князь не забував поборювати численних ворогів, дбав про збільшення військової сили, про приріст населення, зокрема, на Київщині, заселяв міста, які заклав на берегах рік Сули, Стугни, Трубайла, Десни»<br> | ||
− | <small> '''Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко ; Львівський нац. ун-т ім. Івана Франка. – 2-ге вид., виправл. і доповн. – К. : Знання, 2005. – С. 93.</small><br><center><h3>'''Микола Іванович Костомаров (1817–1885) – видатний український і<br> російський історик, поет-романтик, мислитель, громадський діяч'''</h3></center><div><center>[[Файл:ImageKostomarov.jpg|512px]]</center><small><b> Костомаров Н. И.</b> Русская история в жизнеописаниях ее главнейших деятелей / Н. И. Костомаров. – Репринтное воспроизведение изд. 1873 – 1888 гг. – М. : Книга, 1990. – Кн. 1, вып. 1, 2, 3. – С. 5–6.</small></spoiler><br> | + | <small> '''Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко ; Львівський нац. ун-т ім. Івана Франка. – 2-ге вид., виправл. і доповн. – К. : Знання, 2005. – С. 93.</small><br><center><h3>'''Микола Іванович Костомаров (1817–1885) – видатний український і<br> російський історик, поет-романтик, мислитель, громадський діяч'''</h3></center><div><center>[[Файл:ImageKostomarov.jpg|512px]]</center><small><b> Костомаров Н. И.</b> Русская история в жизнеописаниях ее главнейших деятелей / Н. И. Костомаров. – Репринтное воспроизведение изд. 1873 – 1888 гг. – М. : Книга, 1990. – Кн. 1, вып. 1, 2, 3. – С. 5–6.</small></div></spoiler><br> |
− | <spoiler text="Твори"><ul type="square"><li>'''Устав князя Владимира Святославовича''' [I, II, III редакции] // Памятники русского права. – М. : Госюриздат, 1952. – Вып. 1 : Памятники права Киевского государства X – XII вв. – С. 235–254.<br>''Шифр зберігання книги'': '''34(09) П15'''<br> | + | <spoiler text="Твори"><div align="justify"><ul type="square"><li>'''Устав князя Владимира Святославовича''' [I, II, III редакции] // Памятники русского права. – М. : Госюриздат, 1952. – Вып. 1 : Памятники права Киевского государства X – XII вв. – С. 235–254.<br>''Шифр зберігання книги'': '''34(09) П15'''<br> |
<li>'''Устав Святого князя Володимира, крестившаго Руськую землю, о церковных судех''' // Хрестоматія з історії держави і права України : у 2 т. – 2-ге вид., переробл. і доповн. – К. : Ін Юре, 2000. – Т. 1. – С. 39–41.<br>''Шифр зберігання книги'': '''34(09) Х91''' | <li>'''Устав Святого князя Володимира, крестившаго Руськую землю, о церковных судех''' // Хрестоматія з історії держави і права України : у 2 т. – 2-ге вид., переробл. і доповн. – К. : Ін Юре, 2000. – Т. 1. – С. 39–41.<br>''Шифр зберігання книги'': '''34(09) Х91''' | ||
− | </spoiler><br> | + | </div></spoiler><br> |
− | <spoiler text="Література"><ul type="square"><li>'''Энциклопедический словарь''' / под ред. К. К. Арсеньева, Ф. Ф. Петрушевского. – СПб. : Брокгауз и Ефрон, 1892. – Т. 6 (полутом 12). – С. 653–655. – Режим доступу: http://ru.wikisource.org/wiki/ЭСБЕ/Владимир_Святославич,_великий_князь_киевский<br><i>Шифр зберігання книги</i>: <b>03 Э68</b> | + | <spoiler text="Література"><div align="justify"><ul type="square"><li>'''Энциклопедический словарь''' / под ред. К. К. Арсеньева, Ф. Ф. Петрушевского. – СПб. : Брокгауз и Ефрон, 1892. – Т. 6 (полутом 12). – С. 653–655. – Режим доступу: http://ru.wikisource.org/wiki/ЭСБЕ/Владимир_Святославич,_великий_князь_киевский<br><i>Шифр зберігання книги</i>: <b>03 Э68</b> |
<li>'''Энциклопедический словарь.''' – Репр. воспр. изд. Ф. А. Брокгауз–И. А. Ефрон 1890 г. – [М.] : ТЕРРА, 1990. – Т. 12. – С. 653–655.<br>''Шифр зберігання книги'': '''03 Э68''' | <li>'''Энциклопедический словарь.''' – Репр. воспр. изд. Ф. А. Брокгауз–И. А. Ефрон 1890 г. – [М.] : ТЕРРА, 1990. – Т. 12. – С. 653–655.<br>''Шифр зберігання книги'': '''03 Э68''' | ||
<li>'''Энциклопедический словарь Русского''' библиографического института Гранат / ред. Ю. С. Гамбаров и др. – 12-е изд., стер. – М. : Русский библиогр. ин-т Гранат, 1937. – Т. 10. – Стб. 428–432.<br>''Шифр зберігання книги'': '''03 Э68''' | <li>'''Энциклопедический словарь Русского''' библиографического института Гранат / ред. Ю. С. Гамбаров и др. – 12-е изд., стер. – М. : Русский библиогр. ин-т Гранат, 1937. – Т. 10. – Стб. 428–432.<br>''Шифр зберігання книги'': '''03 Э68''' | ||
Рядок 54: | Рядок 54: | ||
<li>'''Росовецкий С. К.''' Очерки истории отечественного менеджмента (Х-начало ХVІІ) / С. К. Росовецкий ; Межрегион. акад. упр. персоналом. – К. : МАУП, 2002. – С. 37–44. – (Библиотека журнала "Персонал").<br>''Шифр зберігання книги'': '''33С2 Р75''' | <li>'''Росовецкий С. К.''' Очерки истории отечественного менеджмента (Х-начало ХVІІ) / С. К. Росовецкий ; Межрегион. акад. упр. персоналом. – К. : МАУП, 2002. – С. 37–44. – (Библиотека журнала "Персонал").<br>''Шифр зберігання книги'': '''33С2 Р75''' | ||
<li>'''Рубаник В. Е.''' Собственность в истории российской и украинской систем права: общее и особенное : (Отношения собственности в восточнославянской традиции правового регулирования: историко-правовое исследование) : монография / В. Е. Рубаник. – Х. : Консум, 2004. – С. 172–187.<br>Шифр зберігання книги: '''34(09) Р82''' | <li>'''Рубаник В. Е.''' Собственность в истории российской и украинской систем права: общее и особенное : (Отношения собственности в восточнославянской традиции правового регулирования: историко-правовое исследование) : монография / В. Е. Рубаник. – Х. : Консум, 2004. – С. 172–187.<br>Шифр зберігання книги: '''34(09) Р82''' | ||
− | <li>'''Толочко П. П.''' Володимир Святий. Ярослав Мудрий / П. П. Толочко. – К. : АртЕк, 1996. – С. 7–122.<br>''Шифр зберігання книги'': '''9(С2)1 Т52'''</spoiler><br> | + | <li>'''Толочко П. П.''' Володимир Святий. Ярослав Мудрий / П. П. Толочко. – К. : АртЕк, 1996. – С. 7–122.<br>''Шифр зберігання книги'': '''9(С2)1 Т52'''<div></spoiler><br> |
<spoiler text="Іконографія"><gallery widths=300px heights=280px perrow=2> | <spoiler text="Іконографія"><gallery widths=300px heights=280px perrow=2> |
Версія за 11:01, 12 травня 2014
Володимир Святославович
(після хрещення Василій, Володимир Великий,
Володимир Святий, Володимир Красне Сонечко, Володимир I)
(р. н. невід. – 15 липня 1015)
– один з найвизначніших державних діячів Київської Русі другої половини X – початку XI ст., полководець, великий князь київський (бл. 978–1015). Запровадив християнство як державну релігію Київської Русі. Значно розширив і зміцнив володіння Київської Русі, провів численні реформи, що сприяли піднесенню держави.
(після хрещення Василій, Володимир Великий,
Володимир Святий, Володимир Красне Сонечко, Володимир I)
Відомі вчені та авторитетні джерела про Володимира Святославовича