Відмінності між версіями «Антонович Афіноген Якович»
Матеріал з Економічна думка України
Admin (обговорення • внесок) м (Заміна тексту — „НПБ України“ на „НБУ ім. Ярослава Мудрого“) |
Admin (обговорення • внесок) |
||
Рядок 116: | Рядок 116: | ||
Крім того, Антонович висловлює думку щодо різних наслідків, породжених додатковою емісією паперових грошей, як для економіки в цілому, так і безпосередньо для споживання. Економічні явища, економічний розвиток [[Файл:20 mogut.jpg|center|600px]] | Крім того, Антонович висловлює думку щодо різних наслідків, породжених додатковою емісією паперових грошей, як для економіки в цілому, так і безпосередньо для споживання. Економічні явища, економічний розвиток [[Файл:20 mogut.jpg|center|600px]] | ||
(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 49). Якщо паперові гроші випускаються для обслуговування споживання, обігу, то їх надмірний випуск становитиме[[Файл:21 dejstvitelnoe zlo.jpg|center|600px]]<div style="padding:0px 240px">(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 51).</div> | (Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 49). Якщо паперові гроші випускаються для обслуговування споживання, обігу, то їх надмірний випуск становитиме[[Файл:21 dejstvitelnoe zlo.jpg|center|600px]]<div style="padding:0px 240px">(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 51).</div> | ||
− | <p>Звертає увагу автор і на роль кредитних (банківських) білетів і паперових грошей в економічному житті. Він чітко розмежовує банківські білети і паперові гроші, відстежує їх рух і відповідно вплив на економічний розвиток. Проаналізувавши історію грошового обігу в Росії, починаючи з реформи 1 липня 1839 р. «Про влаштування грошової системи», Антонович висловлює ряд пропозицій, спрямованих на його реформування. Саме вони, вважає Антонович, допоможуть підготувати реформу грошового обігу. Він наголошує на необхідності переходу від паперових грошей до повноцінних. [[Файл:22 strana.jpg|center|600px]]<div style="padding:0px 240px">(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного | + | <p>Звертає увагу автор і на роль кредитних (банківських) білетів і паперових грошей в економічному житті. Він чітко розмежовує банківські білети і паперові гроші, відстежує їх рух і відповідно вплив на економічний розвиток. Проаналізувавши історію грошового обігу в Росії, починаючи з реформи 1 липня 1839 р. «Про влаштування грошової системи», Антонович висловлює ряд пропозицій, спрямованих на його реформування. Саме вони, вважає Антонович, допоможуть підготувати реформу грошового обігу. Він наголошує на необхідності переходу від паперових грошей до повноцінних. [[Файл:22 strana.jpg|center|600px]]<div style="padding:0px 240px">(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращоло виробничої цінності. |
+ | |||
+ | Проти такого визначення цінності висловили критичні зауваження сучасники Антоновича, зокрема Д. І. Піхно. Він критикував Антоновича не за його твердження про продуктивність трьох факторів виробництва, а лише за відсутність одиниці для вимірювання їх продуктивності. | ||
+ | |||
+ | Сучасні автори заперечують саму ідею можливості такого поєднання, мотивуючи це тим, що А. Антонович був противником К. Маркса (Див.: Ущаповський Ю. В. Еволюція теорії цінності в українській економічній думці (від давнини до початку XX століття) : [монографія] / Юрій Ущаповський ; М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Житомир. інж.-технол. ін-т. – Житомир : ЖІТІ, 2002. – С. 101). Антонович дійсно не сприймав економічної теорії Маркса. І піддавав її гострій критиці. Він, зокрема критикував трудову теорію цінності К. Маркса і показував її алогічність. Антонович пише:[[Файл:11 esli cennost.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Теория ценности. – С. 182). Саме на цьому висновку, підкреслює він, основана теорія цінності Маркса. Антонович не розрізняв категорій «праця» і «робоча сила». Він зробив висновок, що[[Файл:12 po etomu ucheniyu.jpg|center|500px]] | ||
+ | ения … – С. 90).</div></p> | ||
Теоретичні розробки Антоновича і його висновки щодо переходу до металевого грошового обігу мали прогресивне значення. Вони розвивались в руслі ідей представників металістичної теорії, що формувались напередодні підготовки і проведення грошової реформи 1895–1897 рр. | Теоретичні розробки Антоновича і його висновки щодо переходу до металевого грошового обігу мали прогресивне значення. Вони розвивались в руслі ідей представників металістичної теорії, що формувались напередодні підготовки і проведення грошової реформи 1895–1897 рр. | ||
Рядок 124: | Рядок 129: | ||
</spoiler> | </spoiler> | ||
<br> | <br> | ||
− | <spoiler text="Відомі вчені та авторитетні джерела про Афіногена Яковича Антоновича"><div align="justify"><h3><center>Роман Михайлович Орженцький (1863–1923) – український та російський економіст, статистик кінця ХІХ – початку ХХ століття, академік УАН</center></h3>[[Файл:Orgenckij na Antonovi4a94-95.jpg|center]]<small>'''Орженцкий Р.''' Учение о ценности у классиков и канонистов : политико-экономический очерк / Р. Орженцкий. – Одесса : тип. Штаба округа, 1896. – C. 94–95. | + | <spoiler text="Відомі вчені та авторитетні джерела про Афіногена Яковича Антоновича"><div align="justify"><h3><center>Роман Михайлович Орженцький (1863–1923) – український та російський економіст, статистик кінця ХІХ – початку ХХ століття, академік УАН</center></h3>[[Файл:Orgenckij na Antonovi4a94-95.jpg|center]]<small>''' Орженцкий Р.''' Учение о ценности у классиков и канонистов : политико-экономический очерк / Р. Орженцкий. – Одесса : тип. Штаба округа, 1896. – C. 94–95.</small> |
− | </small> | ||
<h3><center>Степан Миколайович Злупко (1931 – 2006) – український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3>«У своєму курсі „Політичної економії" вчений виокремив морально-етичні засади цивілізаційного розвитку, виділив його „національно-економічний період", духовно-моральні джерела поступу, етичні умовиnbsp; виробництва і т. д. Усі цінності, закладені А. Антоновичем у його лекціях, відповідали ментальності та світогляду українців, вони перекликаються і з демократичними і гуманістичними цінностями сучасності. Це дає підстави порадити колегам-економістам зацікавитися науковою творчістю А. Антоновича та інших українських вчених того часу».<br><small>''' Злупко С.''' Персоналії і теорії української економічної думки / Степан Злупко. – Львів : Євросвіт, 2002. – С. 170. | <h3><center>Степан Миколайович Злупко (1931 – 2006) – український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3>«У своєму курсі „Політичної економії" вчений виокремив морально-етичні засади цивілізаційного розвитку, виділив його „національно-економічний період", духовно-моральні джерела поступу, етичні умовиnbsp; виробництва і т. д. Усі цінності, закладені А. Антоновичем у його лекціях, відповідали ментальності та світогляду українців, вони перекликаються і з демократичними і гуманістичними цінностями сучасності. Це дає підстави порадити колегам-економістам зацікавитися науковою творчістю А. Антоновича та інших українських вчених того часу».<br><small>''' Злупко С.''' Персоналії і теорії української економічної думки / Степан Злупко. – Львів : Євросвіт, 2002. – С. 170. | ||
Рядок 137: | Рядок 141: | ||
<h3><center>Валентина Михайлівна Фещенко (нар. 1955 р.) – український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3>«В економічній літературі обговорювалась і проблема суперечностей, які несла з собою в ринкове господарство велика промисловість. Оскільки більшість представників української економічної думки зазначали об'єктивний характер процесу концентрації виробництва, то і боротися вони пропонували не з великими монополізованими об'єднаннями, а з негативними наслідками їхньої діяльності. | <h3><center>Валентина Михайлівна Фещенко (нар. 1955 р.) – український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3>«В економічній літературі обговорювалась і проблема суперечностей, які несла з собою в ринкове господарство велика промисловість. Оскільки більшість представників української економічної думки зазначали об'єктивний характер процесу концентрації виробництва, то і боротися вони пропонували не з великими монополізованими об'єднаннями, а з негативними наслідками їхньої діяльності. | ||
− | Разом з тим деякі економісти пояснювали процес концентрації виробництва не об'єктивним ходом розвитку капіталістичного способу виробництва, а суб'єктивно-психологічними мотивами. Таку думку, зокрема, поділяв А. Антонович, «Концентрацію матеріальних капіталів, — писав він 1914 року, — легко пояснюють інстинктами наживи та спритністю експлуататорів». Суб'єктивний підхід до аналізу процесу концентрації виробництва був значно менше поширений в українській економічній думці, але він існував, відбиваючи погляди певної групи представників суб'єктивно-психологічного напряму економічної думки України розглядуваного періоду (Д. Піхно, А. Рафалович, А. Антонович та ін.)».<br> | + | Разом з тим деякі економісти пояснювали процес концентрації виробництва не об'єктивним ходом розвитку капіталістичного способу виробництва, а суб'єктивно-психологічними мотивами. Таку думку, зокрема, поділяв А. Антонович, «Концентрацію матеріальних капіталів, — писав він 1914 року, — легко пояснюють інстинктами наживи та спритністю експлуататорів». Суб'єктивний підхід до аналізу процесу концентрації виробництва був значно менше поширений в українській економічній думці, але він існував, відбиваючи погляди певної групи представників суб'єктивно-психологічного напряму економічної думки України розглядуваного періоду (Д. Піхно, А. Рафалович, А. Антонович та ін.)».<br><small>''' Фещенко В. М.''' Дослідження проблем становлення та розвитку ринкового господарства в працях економістів України другої половини XIX-початку XX ст. : монографія / В. М. Фещенко. – Київ : КНЕУ, 2003. – С. 71.</small> |
− | <small>''' Фещенко В. М.''' Дослідження проблем становлення та розвитку ринкового господарства в працях економістів України другої половини XIX-початку XX ст. : монографія / В. М. Фещенко. – Київ : КНЕУ, 2003. – С. 71.</small> | ||
− | <h3><center>Володимир Костянтинович Бурлачков (нар. 1970 р.) – російський вчений, доктор економічних наук, професор< | + | <h3><center>Володимир Костянтинович Бурлачков (нар. 1970 р.) – російський вчений, доктор економічних наук, професор</center></h3><div align="justify">«Оригинальный и самостоятельный взгляд на деньги изложен в работе А. Я. Антоновича, впоследствии сотрудника С. Ю. Витте. Служба Антоновича в финансовом ведомстве была краткой, видимо, из-за того, что его воззрения на роль денег были гораздо шире официально пропагандируемой системы золотого монометаллизма. Как сторонник металлизма, Антонович рассматривал бумажные деньги в качестве суррогата полноценных денег. “Страна с бумажно-денежным обращением, – писал он, – должна употребить все усилия для перехода к нормальной денежной системе”. Он обратил внимание на взаимосвязь количества денег в обращении с “быстротой обращения”. Причем, “...чем меньше времени деньги лежат у одного и того же человека, тем скорее ими выполняется их общественная функция”. В современной денежной теории такой подход положен в основу “кембриджского уравнения” количества денег в обращении. |
Антонович, видимо, первым поставил вопрос о необходимости обеспечения эластичности денежного предложения. Этот тезис играл позднее важную роль, но не в концепции золотого обращения, а в конкурирующей с ней теории бумажных денег. Исследователь отмечал пагубность эмиссии для покрытия государственных расходов, но, тем не менее, разделял последствия выпуска денег для непроизводительного потребления и для нужд развивающегося производства».<br><small>''' Бурлачков В. К.''' Теория реформы и реформирование теории (развитие теории и практики денежной системы) / В. К. Бурлачков // Собрание сочинений и документальных материалов : в 5 т. / С. Ю. Витте ; редкол.: Л. И. Абалкин ; Ин-т экономики РАН. – Москва : Наука, 2007. – Т. 3, кн. 2. – С. 102–103.</small> | Антонович, видимо, первым поставил вопрос о необходимости обеспечения эластичности денежного предложения. Этот тезис играл позднее важную роль, но не в концепции золотого обращения, а в конкурирующей с ней теории бумажных денег. Исследователь отмечал пагубность эмиссии для покрытия государственных расходов, но, тем не менее, разделял последствия выпуска денег для непроизводительного потребления и для нужд развивающегося производства».<br><small>''' Бурлачков В. К.''' Теория реформы и реформирование теории (развитие теории и практики денежной системы) / В. К. Бурлачков // Собрание сочинений и документальных материалов : в 5 т. / С. Ю. Витте ; редкол.: Л. И. Абалкин ; Ин-т экономики РАН. – Москва : Наука, 2007. – Т. 3, кн. 2. – С. 102–103.</small> | ||
− | <h3><center>Ретроспектива ринкових перетворень в Україні: сучасний дискурс</center></h3> | + | <h3><center>Ретроспектива ринкових перетворень в Україні: сучасний дискурс</center></h3>«А. Антонович дослідив нові явища в галузі грошового господарства, започаткував розробку новітньої монетарної теорії, що формувалась в умовах капіталістичної модернізації господарства, розвитку кредитно-грошових відносин і пошуків шляхів стабілізації та форм регулювання паперово-грошового обігу. Саме українському економісту належить заслуга введення у науковий обіг нової категорії – «попит на гроші». Ця концептуальна новація, яку приписують кембриджській школі політичної економії, з’явилась у роботах А. Антоновича значно раніше. Вчений додав важливе, як на той час, уточнення до кількісної теорії: ціни на товарну продукцію визначаються не лише кількістю грошей, але і взаємозалежністю між попитом на гроші та кількістю грошей в обігу».<br><small>''' Ретроспектива ринкових перетворень в Україні''': сучасний дискурс / [Л. П. Горкіна, С. О. Біла, В. В. Небрат та ін.] ; за ред. Л. П. Горкіної ; НАН України, Ін-т екон. та прогнозування. – Київ : ДУ "Ін-т екон. та прогнозування НАНУ", 2010. – С. 287.</small> |
− | «А. Антонович дослідив нові явища в галузі грошового господарства, започаткував розробку новітньої монетарної теорії, що формувалась в умовах капіталістичної модернізації господарства, розвитку кредитно-грошових відносин і пошуків шляхів стабілізації та форм регулювання паперово-грошового обігу. Саме українському економісту належить заслуга введення у науковий обіг нової категорії – «попит на гроші». Ця концептуальна новація, яку приписують кембриджській школі політичної економії, з’явилась у роботах А. Антоновича значно раніше. Вчений додав важливе, як на той час, уточнення до кількісної теорії: ціни на товарну продукцію визначаються не лише кількістю грошей, але і взаємозалежністю між попитом на гроші та кількістю грошей в обігу».<br><small>''' Ретроспектива ринкових перетворень в Україні''': сучасний дискурс / [Л. П. Горкіна, С. О. Біла, В. В. Небрат та ін.] ; за ред. Л. П. Горкіної ; НАН України, Ін-т екон. та прогнозування. – Київ : ДУ "Ін-т екон. та прогнозування НАНУ", 2010. – С. 287.</small> | ||
</div></spoiler> | </div></spoiler> |
Версія за 11:57, 22 березня 2017
Антонович Афіноген Якович
(псевдоніми – Бичалець, Бичалець А., Коко)
(1848 – 19 (6) липня 1917) –
український економіст, фінансист та державний діяч
кінця ХІХ – початку ХХ століття.
(псевдоніми – Бичалець, Бичалець А., Коко)
(1848 – 19 (6) липня 1917) –
український економіст, фінансист та державний діяч
кінця ХІХ – початку ХХ століття.
Відомі вчені та авторитетні джерела про Афіногена Яковича Антоновича