Відмінності між версіями «Анахарсіс»
Матеріал з Економічна думка України
Admin (обговорення • внесок) |
Admin (обговорення • внесок) |
||
Рядок 9: | Рядок 9: | ||
<spoiler text='Життя та діяльність'> | <spoiler text='Життя та діяльність'> | ||
<div align="justify"><p>50 сентенцій Анахарсіса згадувалися у творах багатьох філософів та істориків античної та візантійської доби. На нього посилалися Аристотель, Сократ, Платон, Плутарх, Цицерон, Пліній, Сенека та багато інших. Збірка з 10 листів, які приписуються Анахарсісу, датується III ст. до н. е. і свідчить про величезний інтерес до його особистості з боку кініків (лат. cynici) – найбільш значної сократичної школи грецької філософії. | <div align="justify"><p>50 сентенцій Анахарсіса згадувалися у творах багатьох філософів та істориків античної та візантійської доби. На нього посилалися Аристотель, Сократ, Платон, Плутарх, Цицерон, Пліній, Сенека та багато інших. Збірка з 10 листів, які приписуються Анахарсісу, датується III ст. до н. е. і свідчить про величезний інтерес до його особистості з боку кініків (лат. cynici) – найбільш значної сократичної школи грецької філософії. | ||
− | </p><p>Відомості про Анахарсіса містяться у творах давньогрецьких авторів. Життєписом Анахарсіса цікавилися Геродот, Страбон та ін. Походив Анахарсіс з царського роду. Багато подорожував різними країнами та Елладою (сучасна Греція). Тривалий час жив в Афінах, Спарті. Вивчав звичаї греків, уклад життя та культуру, критично їх переосмислював, ідеалізував північні народи, був патріотом своєї батьківщини. Збереглося зауваження Анахарсіса, в якому він зазначав, що розум його належить Елладі, а серце – Скіфії. Батько Анахарсіса – скіф, цар Гнур (син Ліка), мати – еллінка. Пізньоантичний історик філософії Діоген Лаертський повідомляє, що «Анахарсис, скиф, сын Гнура и брат Кадуида, скифского царя, по матери же эллин и оттого владевший двумя языками. Он сочинил стихи в 800 строк об обычаях скифских и эллинских в простоте жизни и в войне; а в свободоречии своем он был таков, что это от него пошла поговорка “говорить, как скиф”» (Диоген Лаэртский. О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов / Диоген Лаэртский ; [ред. и авт. вступ. статьи А. Ф. Лосев ; пер. с древнегреч. М. Л. Гаспарова]. – | + | </p><p>Відомості про Анахарсіса містяться у творах давньогрецьких авторів. Життєписом Анахарсіса цікавилися Геродот, Страбон та ін. Походив Анахарсіс з царського роду. Багато подорожував різними країнами та Елладою (сучасна Греція). Тривалий час жив в Афінах, Спарті. Вивчав звичаї греків, уклад життя та культуру, критично їх переосмислював, ідеалізував північні народи, був патріотом своєї батьківщини. Збереглося зауваження Анахарсіса, в якому він зазначав, що розум його належить Елладі, а серце – Скіфії. Батько Анахарсіса – скіф, цар Гнур (син Ліка), мати – еллінка. Пізньоантичний історик філософії Діоген Лаертський повідомляє, що «Анахарсис, скиф, сын Гнура и брат Кадуида, скифского царя, по матери же эллин и оттого владевший двумя языками. Он сочинил стихи в 800 строк об обычаях скифских и эллинских в простоте жизни и в войне; а в свободоречии своем он был таков, что это от него пошла поговорка “говорить, как скиф”» (Диоген Лаэртский. О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов / Диоген Лаэртский ; [ред. и авт. вступ. статьи А. Ф. Лосев ; пер. с древнегреч. М. Л. Гаспарова]. – Москва : АСТ : Астрель, 2011. – С. 86). |
− | </p><p>Сосикрат пише, що в Афіни Анахарсіс прибув на 48-у олімпіаду, в архонство Євкрата. Герміпп розповідає, що він з’явився біля будиночку Солона й звелів одному з рабів передати, що до господаря прийшов Анахарсіс, щоб його побачити і стати, якщо можна, його другом і гостем. Почувши таке, Солон велів передати, що друзів зазвичай заводять у себе на батьківщині. Але Анахарсіс одразу знайшовся і сказав, що Солон як раз у себе на батьківщині, то чому б йому не завести друга. І вражений його винахідливістю, Солон впустив його і став йому кращим другом (Див.: Людина і довкілля : антологія : у 2 кн. – | + | </p><p>Сосикрат пише, що в Афіни Анахарсіс прибув на 48-у олімпіаду, в архонство Євкрата. Герміпп розповідає, що він з’явився біля будиночку Солона й звелів одному з рабів передати, що до господаря прийшов Анахарсіс, щоб його побачити і стати, якщо можна, його другом і гостем. Почувши таке, Солон велів передати, що друзів зазвичай заводять у себе на батьківщині. Але Анахарсіс одразу знайшовся і сказав, що Солон як раз у себе на батьківщині, то чому б йому не завести друга. І вражений його винахідливістю, Солон впустив його і став йому кращим другом (Див.: Людина і довкілля : антологія : у 2 кн. – Київ : Заповіт, 1995. – Кн. 1. – С. 37). |
− | </p><p>Грецькі мислителі високо цінували Анахарсіса, нарекли “Мудрим” – за розум і красномовство та віднесли Анахарсіса – єдиного “варвара”, не елліна, до “семи мудреців”. Слід зазначити, що “… в античні часи рідко хто користувався такою повагою, як легендарні, напівміфічні “сім мудреців”. Вони були більше ніж вчені, політичні діячі, батьки нації – над ними витав ореол абсолютної мудрості, вони уособлювали початки давньогрецької цивілізації загалом. І один з цих напівбогів – скіф!” (Людина і довкілля. – Кн. 1. – С. 36). Грецький історик Геродот писав: “… серед племен у припонтійських краях ми не можемо назвати жодного, що було б відоме своєю мудрістю, і не знаємо нікого, хто б уславився своїм розумом, крім скіфської народності і Анахарсія” (Геродот. Геродота турійця з Галікарнасса “Історій” книг дев’ять, що їх називають музами / Геродот ; пер., передм. та прим. А. О. Білецького. – | + | </p><p>Грецькі мислителі високо цінували Анахарсіса, нарекли “Мудрим” – за розум і красномовство та віднесли Анахарсіса – єдиного “варвара”, не елліна, до “семи мудреців”. Слід зазначити, що “… в античні часи рідко хто користувався такою повагою, як легендарні, напівміфічні “сім мудреців”. Вони були більше ніж вчені, політичні діячі, батьки нації – над ними витав ореол абсолютної мудрості, вони уособлювали початки давньогрецької цивілізації загалом. І один з цих напівбогів – скіф!” (Людина і довкілля. – Кн. 1. – С. 36). Грецький історик Геродот писав: “… серед племен у припонтійських краях ми не можемо назвати жодного, що було б відоме своєю мудрістю, і не знаємо нікого, хто б уславився своїм розумом, крім скіфської народності і Анахарсія” (Геродот. Геродота турійця з Галікарнасса “Історій” книг дев’ять, що їх називають музами / Геродот ; пер., передм. та прим. А. О. Білецького. – Київ : Наук. думка, 1993. – С. 191). Статуя Анахарсіса з написом “Приборкай язик, черево, плоть” стояла в Афінах, де він мешкав певний час. Деякі дослідники вважають, що Анахарсіс винайшов гончарний круг та двозубий якір. Зокрема, Пліній у своїй “Природничій історії” серед видатних відкриттів, які зробили скіфи, називає відкриття Анахарсісом гончарного круга. |
</p><p>Згодом Анахарсіс повернувся до Скіфії і невдовзі загинув від руки рідного брата – царя Савлія. За свідченням Геродота, “він загинув через те, що хотів завести іноземні звичаї, і через те, що спілкувався з еллінами” (Геродот. Геродота турійця ... – С. 198). Існує й інша версія загибелі Анахарсіса, згідно з якою його було усунуто як можливого спадкоємця царя Савлія. Одні джерела стверджують, що він загинув на полюванні від стріли свого брата, вимовивши: “Розум оберіг мене в Елладі, заздрість згубила мене на батьківщині” (Цит. за: Людина і довкілля. – Кн. 1. – С. 37). Інші вважають, що він загинув при здійсненні грецьких обрядів. Ознайомившись з традиціями та віруваннями греків, Анахарсіс, як вважають, захопився урочистими святами на честь богині Гери, охоронниці шлюбу й подружнього кохання. Повернувшись у Скіфію, спробував запровадити цей звичай на батьківщині. Під час проведення такого свята, влаштованого вдома, був вбитий царем Савлієм за спробу запровадити чужинські традиції. Діоген Лаертський присвятив Анахарсісу вірші:<br> «После скитаний далеких Анахарсис в Скифию прибыл,<br> Чтоб уроженцев учить жизни на эллинский лад.<br> Но, не успев досказать до конца напрасное слово,<br> Пал он, пернатой стрелой к миру бессмертных причтен».<br>(Диоген Лаэртский. О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов. – С. 86). | </p><p>Згодом Анахарсіс повернувся до Скіфії і невдовзі загинув від руки рідного брата – царя Савлія. За свідченням Геродота, “він загинув через те, що хотів завести іноземні звичаї, і через те, що спілкувався з еллінами” (Геродот. Геродота турійця ... – С. 198). Існує й інша версія загибелі Анахарсіса, згідно з якою його було усунуто як можливого спадкоємця царя Савлія. Одні джерела стверджують, що він загинув на полюванні від стріли свого брата, вимовивши: “Розум оберіг мене в Елладі, заздрість згубила мене на батьківщині” (Цит. за: Людина і довкілля. – Кн. 1. – С. 37). Інші вважають, що він загинув при здійсненні грецьких обрядів. Ознайомившись з традиціями та віруваннями греків, Анахарсіс, як вважають, захопився урочистими святами на честь богині Гери, охоронниці шлюбу й подружнього кохання. Повернувшись у Скіфію, спробував запровадити цей звичай на батьківщині. Під час проведення такого свята, влаштованого вдома, був вбитий царем Савлієм за спробу запровадити чужинські традиції. Діоген Лаертський присвятив Анахарсісу вірші:<br> «После скитаний далеких Анахарсис в Скифию прибыл,<br> Чтоб уроженцев учить жизни на эллинский лад.<br> Но, не успев досказать до конца напрасное слово,<br> Пал он, пернатой стрелой к миру бессмертных причтен».<br>(Диоген Лаэртский. О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов. – С. 86). | ||
− | </p><p>Окрасою й славою скіфського народу називає Анахарсіса Іван Франко у поемі “Солон і Анахарзіс” (З Плутархового “Життя Солона”):<br> «Скіф Анахарзіс, князівського роду,<br> Окраса й слава скіфського народу,<br> Почувши, що в Афінах молодий ще<br> Афінець Солон та піднявся вже найвище<br> Понад ровесних і наукою, й умом<br> І промишляє теж над вітчини добром,<br> Поміркував: «Хоча дорога й як далека,<br> Поїду й розіжву чудного того грека»<br>(Франко І. Зібрання творів : в 50 т. / Іван Франко. – | + | </p><p>Окрасою й славою скіфського народу називає Анахарсіса Іван Франко у поемі “Солон і Анахарзіс” (З Плутархового “Життя Солона”):<br> «Скіф Анахарзіс, князівського роду,<br> Окраса й слава скіфського народу,<br> Почувши, що в Афінах молодий ще<br> Афінець Солон та піднявся вже найвище<br> Понад ровесних і наукою, й умом<br> І промишляє теж над вітчини добром,<br> Поміркував: «Хоча дорога й як далека,<br> Поїду й розіжву чудного того грека»<br>(Франко І. Зібрання творів : в 50 т. / Іван Франко. – Київ : Наук. думка, 1976. – Т. 7. – С. 561). Французький вчений і письменник XVIII ст. Жан-Жак Бартелемі написав роман “Подорож молодого Анахарсіса Грецією” (“Voyage de jeune Anacharsis en Grece”) (1788, рос. переклад 1–9 томів, 1803–1819). Опис подорожі скіфа давав можливість ознайомитися з культурою та політичним устроєм Стародавньої Греції. |
</p><p>Відновлення інтересу до особистості Анахарсіса відбулося у XX ст. завдяки шведському вченому Я. Кіндстранду, який у книзі “Анахарсіс” (1981 р.) усупереч загальній думці стверджував, що Анахарсіс є скоріше міфічним героєм, ніж історичним. | </p><p>Відновлення інтересу до особистості Анахарсіса відбулося у XX ст. завдяки шведському вченому Я. Кіндстранду, який у книзі “Анахарсіс” (1981 р.) усупереч загальній думці стверджував, що Анахарсіс є скоріше міфічним героєм, ніж історичним. | ||
− | </p><p>Про світогляд Анахарсіса можна судити з його листів до тогочасних правителів і мислителів. Слід зазначити, що частина дослідників ставить під сумнів авторство Анахарсіса щодо листів. Існує думка, згідно якої автором листів є анонімний автор-кінік, який, використовуючи ім’я Анахарсіса, намагався довести рівність еллінів та варварів (Кисиль В. Я. Галерея античных философов : в 2 т. / В. Я. Кисиль, В. В. Рибери. – | + | </p><p>Про світогляд Анахарсіса можна судити з його листів до тогочасних правителів і мислителів. Слід зазначити, що частина дослідників ставить під сумнів авторство Анахарсіса щодо листів. Існує думка, згідно якої автором листів є анонімний автор-кінік, який, використовуючи ім’я Анахарсіса, намагався довести рівність еллінів та варварів (Кисиль В. Я. Галерея античных философов : в 2 т. / В. Я. Кисиль, В. В. Рибери. – Москва : ФАИР-ПРЕСС, 2002. – Т. 1. – С. 138). “Листи Анахарсія, – зазначав С. Злупко, – дозволяють створити образ цього видатного мислителя, який легко оперує економічними категоріями товару та ціни, мінових стосунків, обстоює демократично-гуманістичні цінності у взаєминах між людьми в період класичного рабства. Глибоко опанувавши надбаннями еллінської науки та культури, Анахарсій залишався патріотом своєї вітчизни, відстоював гідність і мову своїх краян. Ментальність роздумів Анахарсія співзвучна з ученнями раннього християнства та відповідає світоглядній традиції української економічної думки” (Українська економічна думка : хрестоматія / упоряд. С. М. Злупко. – Київ : Знання, 2007. – С. 14). |
</p><p>У листах Анахарсіса піднімаються питання економічного розвитку скіфів і греків, аналізуються їхні торговельні відносини, дається характеристика їхнім звичкам і вдачі. Анахарсіс засуджує тиранію, виступає захисником пригноблених і палким патріотом своєї країни. | </p><p>У листах Анахарсіса піднімаються питання економічного розвитку скіфів і греків, аналізуються їхні торговельні відносини, дається характеристика їхнім звичкам і вдачі. Анахарсіс засуджує тиранію, виступає захисником пригноблених і палким патріотом своєї країни. | ||
</p><p>У зверненні до афінян, викликаному, очевидно, тим, що останні, як пише Анахарсіс, сміялися з його нечіткої грецької вимови, він пише: «Коли йде мова про цінності людей, не в мові справа, а в їх поглядах, котрими різниться і грек від грека» (Українська економічна думка : хрестоматія. – С. 15). У листі він аналізує корисну діяльність греків, пов’язану, зокрема, з розвитком економічних відносин з сусідніми народами. «Ви ввозите, – пише він, – до себе лікарів з Єгипту, стерничих – з Фіникії, робите покупки на ринку, не даючи за них понад те, чого вони варті, лише тільки тому, що продавці гарно теревенять по-грецьки. Ви купуєте, не задумуючись, у варварів, лише б вони продавали по справедливій ціні» (Українська економічна думка : хрестоматія. – С. 15). | </p><p>У зверненні до афінян, викликаному, очевидно, тим, що останні, як пише Анахарсіс, сміялися з його нечіткої грецької вимови, він пише: «Коли йде мова про цінності людей, не в мові справа, а в їх поглядах, котрими різниться і грек від грека» (Українська економічна думка : хрестоматія. – С. 15). У листі він аналізує корисну діяльність греків, пов’язану, зокрема, з розвитком економічних відносин з сусідніми народами. «Ви ввозите, – пише він, – до себе лікарів з Єгипту, стерничих – з Фіникії, робите покупки на ринку, не даючи за них понад те, чого вони варті, лише тільки тому, що продавці гарно теревенять по-грецьки. Ви купуєте, не задумуючись, у варварів, лише б вони продавали по справедливій ціні» (Українська економічна думка : хрестоматія. – С. 15). | ||
Рядок 42: | Рядок 42: | ||
<h3><center>Сенека Луцій Анней (близько 4 до н. е. – 65 н. е.) – римський філософ-стоїк і державний діяч</center></h3> | <h3><center>Сенека Луцій Анней (близько 4 до н. е. – 65 н. е.) – римський філософ-стоїк і державний діяч</center></h3> | ||
<p>«Анахарсіс, – каже Посійдоній, – винайшов гончарський круг, на якому ліплять посуд».<br> | <p>«Анахарсіс, – каже Посійдоній, – винайшов гончарський круг, на якому ліплять посуд».<br> | ||
− | <small>''' Сенека Л. А.''' Моральні листи до Луцілія / Л. А. Сенека ; переклав з латини А. Содомора. – [Вид. 2-ге]. – | + | <small>''' Сенека Л. А.''' Моральні листи до Луцілія / Л. А. Сенека ; переклав з латини А. Содомора. – [Вид. 2-ге]. – Київ : Основи, 1999. – С. 369.</small></p> |
<h3><center>Секст Емпірик (друга половина ІІ – початок ІІІ ст.) – античний філософ, представник школи античного скептицизму</center></h3> | <h3><center>Секст Емпірик (друга половина ІІ – початок ІІІ ст.) – античний філософ, представник школи античного скептицизму</center></h3> | ||
<p>«…Анахарсис Скифский исключал, как говорят, критическое восприятие, к какой бы науке оно ни относилось, и сильно порицал греков, если они его сохраняли».<br> | <p>«…Анахарсис Скифский исключал, как говорят, критическое восприятие, к какой бы науке оно ни относилось, и сильно порицал греков, если они его сохраняли».<br> | ||
− | <small>''' Секст Эмпирик'''. Сочинения : в 2 т. / Секст Эмпирик. – | + | <small>''' Секст Эмпирик'''. Сочинения : в 2 т. / Секст Эмпирик. – Москва : Мысль, 1975. – Т. 1. – С. 71. – (Философское наследие).</small></p> |
<h3><center>Діоген Лаертський (перша половина ІІІ століття) – давньогрецький історик філософії</center></h3> | <h3><center>Діоген Лаертський (перша половина ІІІ століття) – давньогрецький історик філософії</center></h3> | ||
Рядок 55: | Рядок 55: | ||
<p>«Про суспільно-економічні погляди Анахарсія можна судити з його листів-звернень до Солона та інших правителів кінця VI – початку V ст. до н. е… | <p>«Про суспільно-економічні погляди Анахарсія можна судити з його листів-звернень до Солона та інших правителів кінця VI – початку V ст. до н. е… | ||
</p><p>Тут вжито поняття товару, справедливої ціни, тканини, що належать до економічних і виробничих категорій. Вони не тільки свідчать про високий рівень економічного мислення, але й розвинутість товарно-економічних відносин, інтенсивний обмін населення материкової України з еллінами. Відстоюючи гідність рідної мови, Анахарсій водночас виходив з економічної необхідності спілкування між народами».<br> | </p><p>Тут вжито поняття товару, справедливої ціни, тканини, що належать до економічних і виробничих категорій. Вони не тільки свідчать про високий рівень економічного мислення, але й розвинутість товарно-економічних відносин, інтенсивний обмін населення материкової України з еллінами. Відстоюючи гідність рідної мови, Анахарсій водночас виходив з економічної необхідності спілкування між народами».<br> | ||
− | <small>''' Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко ; Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка. – 2-ге вид., виправл. і доповн. – | + | <small>''' Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко ; Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка. – 2-ге вид., виправл. і доповн. – Київ : Знання, 2005. – С. 68.</small></p> |
<p>«Отже, є багато прямих і опосередкованих доказів того, що творчість Анахарсія з Подніпров'я, якого видатні елліни зараховували до семи мудреців античності, належить до надбань української і світової культури. Без урахування цього спадку мудреця з Подніпров'я не можна зрозуміти культурного розквіту Київської Русі, появи "Правди Руської" і бібліотеки Ярослава Мудрого, а відтак виникнення Острозької і Києво-Могилянської академій, наукових здобутків України в XIX–XX ст. Ця сув'язь яскравостей в українському науково-освітньому поступі пояснюється, передусім, глибинною, кореневою основою, що сягає найдавніших часів, має міцній стовбур для вічно зеленої крони».<br> | <p>«Отже, є багато прямих і опосередкованих доказів того, що творчість Анахарсія з Подніпров'я, якого видатні елліни зараховували до семи мудреців античності, належить до надбань української і світової культури. Без урахування цього спадку мудреця з Подніпров'я не можна зрозуміти культурного розквіту Київської Русі, появи "Правди Руської" і бібліотеки Ярослава Мудрого, а відтак виникнення Острозької і Києво-Могилянської академій, наукових здобутків України в XIX–XX ст. Ця сув'язь яскравостей в українському науково-освітньому поступі пояснюється, передусім, глибинною, кореневою основою, що сягає найдавніших часів, має міцній стовбур для вічно зеленої крони».<br> | ||
<small>''' Злупко С. М.''' Історія економічної теорії. – С. 71.</small></p> | <small>''' Злупко С. М.''' Історія економічної теорії. – С. 71.</small></p> | ||
Рядок 66: | Рядок 66: | ||
</div></spoiler><br> | </div></spoiler><br> | ||
<spoiler text='Твори'> | <spoiler text='Твори'> | ||
− | <div align="justify"><ul type="square"><li>'''Письма Анахарсиса''' / Анахарсис // Антология кинизма. Антисфен. Диоген. Кратет. Керкид. Дион : фрагменты сочинений кинических мыслителей / изд. подготовил И. М. Нахов. – | + | <div align="justify"><ul type="square"><li>'''Письма Анахарсиса''' / Анахарсис // Антология кинизма. Антисфен. Диоген. Кратет. Керкид. Дион : фрагменты сочинений кинических мыслителей / изд. подготовил И. М. Нахов. – Москва : Наука, 1984. – С. 210–216. – (Памятники философской мысли).<br>''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф А72''' |
− | <li>'''Листи Анахарсиса''' / Анахарсис // Людина і довкілля : антологія : у 2 кн. / упоряд., автор вступ. розділів, біогр. довідок та комент. В. С. Крисаченко. – | + | <li>'''Листи Анахарсиса''' / Анахарсис // Людина і довкілля : антологія : у 2 кн. / упоряд., автор вступ. розділів, біогр. довідок та комент. В. С. Крисаченко. – Київ : Заповіт, 1995. – Кн. 1. – С. 40–45. – (Міжнародний фонд "Відродження").<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''57 Л93''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''57 Л93''' | ||
− | <li>'''Листи Анахарсія''' / Анахарсій // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – | + | <li>'''Листи Анахарсія''' / Анахарсій // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – Київ : Знання, 2007. – <u>'''[[Медіа:Anah_book_01.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 15–18</span>]]'''</u>.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) У45''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) У45''' | ||
</ul></div></spoiler><br> | </ul></div></spoiler><br> | ||
<spoiler text='Література'> | <spoiler text='Література'> | ||
− | <p align="justify"><ul type="square"><li>'''Энциклопедический словарь''' / под ред. К. К. Арсеньева, Ф. Ф. Петрушевского. – | + | <p align="justify"><ul type="square"><li>'''Энциклопедический словарь''' / под ред. К. К. Арсеньева, Ф. Ф. Петрушевского. – Санкт-Петербург : Брокгауз и Ефрон, 1890. – Т. 1а (полутом 2). – С. 713. – Режим доступа: '''http://ru.wikisource.org/wiki/ЭСБЕ/Анахарсис'''<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68'''<br> | ||
− | <li>'''Энциклопедический словарь.''' – Репр. воспр. изд. Ф. А. Брокгауз–И. А. Ефрон 1890 г. – [ | + | <li>'''Энциклопедический словарь.''' – Репр. воспр. изд. Ф. А. Брокгауз–И. А. Ефрон 1890 г. – [Москва] : ТЕРРА, 1990. – Т. 2. – С. 713.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68'''<br> | ||
− | <li>'''Краткая литературная энциклопедия''' / гл. ред. А. А. Сурков. – | + | <li>'''Краткая литературная энциклопедия''' / гл. ред. А. А. Сурков. – Москва : Сов. энцикл., 1961. – Стб. 461–462.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''03 К78'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''03 К78'''<br> | ||
− | <li>'''Енциклопедія історії України''' / НАН України, Ін-т історії України ; редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. – | + | <li>'''Енциклопедія історії України''' / НАН України, Ін-т історії України ; редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. – Київ : Наук. думка, 2005. – Т. 1. – <u>'''[[Медіа:Anaharsij 79.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 79</span>]]'''</u>. – Режим доступу: '''http://www.history.org.ua/?litera&id=1124'''<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Е68'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Е68'''<br> | ||
− | <li>'''Большая энциклопедия ''': в 62 т. / гл. ред. С. А. Кондратов. – | + | <li>'''Большая энциклопедия ''': в 62 т. / гл. ред. С. А. Кондратов. – Москва : ТЕРРА, 2006. – Т. 2. – С. 562.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''03 Б79'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''03 Б79'''<br> | ||
− | <li>'''Словарь античности ''': пер. с нем. / редкол.: В. И. Кузищин (отв. ред.) и др. – | + | <li>'''Словарь античности ''': пер. с нем. / редкол.: В. И. Кузищин (отв. ред.) и др. – Москва : Прогресс, 1989. – С. 32.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''9(3) С48'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''9(3) С48'''<br> | ||
<li>'''Античная мудрость''' : [сборник] / сост. В. В. Лавский. – Ростов н/Д : МарТ : Феникс, 2010. – С. 41–44. – (Мудрость человечества).<br> | <li>'''Античная мудрость''' : [сборник] / сост. В. В. Лавский. – Ростов н/Д : МарТ : Феникс, 2010. – С. 41–44. – (Мудрость человечества).<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф А72''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф А72''' | ||
− | <li>'''Геродот.''' Геродота турійця з Галікарнаса «Історій» книг дев'ять, що їх називають муза / Геродот ; пер., передм. та прим. А. О. Білецького. – | + | <li>'''Геродот.''' Геродота турійця з Галікарнаса «Історій» книг дев'ять, що їх називають муза / Геродот ; пер., передм. та прим. А. О. Білецького. – Москва : Наук. думка, 1993. – С. 191, 197–198. <br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''9(3) Г39'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''9(3) Г39'''<br> | ||
− | <li>'''Диоген Лаэртский.''' О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов / Диоген Лаэртский ; [ред. и авт. вступ. статьи А. Ф. Лосев ; пер. с древнегреч. М. Л. Гаспарова]. – | + | <li>'''Диоген Лаэртский.''' О жизни, учениях и изречениях знаменитых философов / Диоген Лаэртский ; [ред. и авт. вступ. статьи А. Ф. Лосев ; пер. с древнегреч. М. Л. Гаспарова]. – Москва : Астрель, 2011. – С. 86–87.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф Д46'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф Д46'''<br> | ||
<li>'''Злупко С. М.''' Економічна думка України (від давнини до сучасності) : навч. посібник / С. М. Злупко. – Львів : ЛНУ ім. Івана Франка, 2000. – С. 41–45.<br> | <li>'''Злупко С. М.''' Економічна думка України (від давнини до сучасності) : навч. посібник / С. М. Злупко. – Львів : ЛНУ ім. Івана Франка, 2000. – С. 41–45.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) З-68 (Колекція професора Л. Я. Корнійчук)'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) З-68 (Колекція професора Л. Я. Корнійчук)'''<br> | ||
− | <li>'''Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко. – 2-ге вид., виправл. і доповн. – | + | <li>'''Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко. – 2-ге вид., виправл. і доповн. – Київ : Знання, 2005. – С. 65, 67–71, 84, 116.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) З-68'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) З-68'''<br> | ||
<li>'''Злупко С.''' Персоналії і теорії української економічної думки / Степан Злупко. – Львів : Євросвіт, 2002. – С. 7–11.<br> | <li>'''Злупко С.''' Персоналії і теорії української економічної думки / Степан Злупко. – Львів : Євросвіт, 2002. – С. 7–11.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) З-68'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) З-68'''<br> | ||
<li>'''Золин П. М.''' Анахарсис – экономист… / П. М. Золин // Академия Тринитаризма [Электронный ресурс]. – Режим доступа: '''http://www.trinitas.ru/rus/doc/0211/008a/02111094.htm'''<br> | <li>'''Золин П. М.''' Анахарсис – экономист… / П. М. Золин // Академия Тринитаризма [Электронный ресурс]. – Режим доступа: '''http://www.trinitas.ru/rus/doc/0211/008a/02111094.htm'''<br> | ||
− | <li>'''Кисиль В. Я.''' Галерея античных философов : в 2 т. / В. Я. Кисиль, В. В. Рибери. – | + | <li>'''Кисиль В. Я.''' Галерея античных философов : в 2 т. / В. Я. Кисиль, В. В. Рибери. – Москва : ФАИР-ПРЕСС, 2002. – Т. 1. – С. 136–139.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф К44'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф К44'''<br> | ||
− | <li>'''Корнійчук Л. Я.''' Історія економічної думки України : навч. посібник / Л. Я. Корнійчук ; М-во освіти і науки України, Київ. нац. екон. ун-т. – | + | <li>'''Корнійчук Л. Я.''' Історія економічної думки України : навч. посібник / Л. Я. Корнійчук ; М-во освіти і науки України, Київ. нац. екон. ун-т. – Київ : КНЕУ, 2004. – С. 17–20. – Див. повний текст в Електронній бібліотеці навчальної літератури КНЕУ.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) К67'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) К67'''<br> | ||
− | <li>'''Крисаченко В. С.''' Анахарсис: початки формування геополітичного образу України / В. С. Крисаченко // Людина і довкілля : антологія : у 2 кн. – | + | <li>'''Крисаченко В. С.''' Анахарсис: початки формування геополітичного образу України / В. С. Крисаченко // Людина і довкілля : антологія : у 2 кн. – Київ : Заповiт, 1995. – Кн. 1. – С. 36–40. – (Міжнародний фонд "Відродження").<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''57 Л93'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''57 Л93'''<br> | ||
<li>'''Мозговий І.''' Анахарсіс як мислитель на рубежі двох цивілізацій / Іван Мозговий, Ярослав Мозговий // Світогляд – філософія – релігія : зб. наук. праць / ДВНЗ «Українська акад. банківської справи НБУ», Ін-т філософії ім. Г. С. Сковороди НАН України ; за заг. ред. І. П. Мозгового. – Суми, 2011. – Вип. 1. – С. 58–66.<br> | <li>'''Мозговий І.''' Анахарсіс як мислитель на рубежі двох цивілізацій / Іван Мозговий, Ярослав Мозговий // Світогляд – філософія – релігія : зб. наук. праць / ДВНЗ «Українська акад. банківської справи НБУ», Ін-т філософії ім. Г. С. Сковороди НАН України ; за заг. ред. І. П. Мозгового. – Суми, 2011. – Вип. 1. – С. 58–66.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф С24''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф С24''' | ||
− | <li>'''Русяєва А. С.''' Славетний мудрець – скіф Анахарсіс / А. С. Русяєва ; НАН України, Ін-т археології. – | + | <li>'''Русяєва А. С.''' Славетний мудрець – скіф Анахарсіс / А. С. Русяєва ; НАН України, Ін-т археології. – Київ : Наук. думка, 2001. – 99 с.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Р89'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Р89'''<br> | ||
− | <li>'''Секст Эмпирик.''' Сочинения : в 2 т. / Секст Эмпирик ; вступ. ст. и пер. с древнегреч. А. Ф. Лосева ; АН СССР, Ин-т философии. – | + | <li>'''Секст Эмпирик.''' Сочинения : в 2 т. / Секст Эмпирик ; вступ. ст. и пер. с древнегреч. А. Ф. Лосева ; АН СССР, Ин-т философии. – Москва : Мысль, 1975. – Т. 1. – С. 69, 71–72. – (Философское наследие).<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф С28'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф С28'''<br> | ||
<li>'''Ущаповський Ю. В.''' Еволюція цінності в українській економічній думці (від давнини до початку XX століття) : наук. видання / Ю. В. Ущаповський ; М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. І. Франка, Житомир. інж.-технол. ін-т. – Житомир, 2002. – С. 20–27.<br> | <li>'''Ущаповський Ю. В.''' Еволюція цінності в українській економічній думці (від давнини до початку XX століття) : наук. видання / Ю. В. Ущаповський ; М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. І. Франка, Житомир. інж.-технол. ін-т. – Житомир, 2002. – С. 20–27.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) У96'''<br> | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) У96'''<br> | ||
− | <li>'''Франко І.''' З плутархового «Життя Солона». Солон і Анахарзіс : [поема] / Іван Франко // Зібрання творів : у 50 т. – | + | <li>'''Франко І.''' З плутархового «Життя Солона». Солон і Анахарзіс : [поема] / Іван Франко // Зібрання творів : у 50 т. – Київ : Наук. думка, 1975. – Т. 7. – С. 561–563.<br> |
''Шифр зберігання книги:'' '''У1 Ф83''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''У1 Ф83''' | ||
</ul></p></spoiler><br> | </ul></p></spoiler><br> | ||
<spoiler text='Іконографія'> | <spoiler text='Іконографія'> | ||
<gallery widths=300px heights=280px perrow=2> | <gallery widths=300px heights=280px perrow=2> | ||
− | файл:A1.JPG|<small>'''Кисиль В. Я.''' Галерея античных философов : в 2 т. / В. Я. Кисиль, В. В. Рибери. – | + | файл:A1.JPG|<small>'''Кисиль В. Я.''' Галерея античных философов : в 2 т. / В. Я. Кисиль, В. В. Рибери. – Москва : ФАИР-ПРЕСС, 2002. – Т. 1. – С. 137.</small> |
файл:anah_img_04.jpg|<small>'''Кисиль В. Я. '''Галерея античных философов. – Т. 1. – С. 138.</small> | файл:anah_img_04.jpg|<small>'''Кисиль В. Я. '''Галерея античных философов. – Т. 1. – С. 138.</small> | ||
файл:anah_img_05.jpg|<small>'''Кисиль В. Я.''' Галерея античных философов. – Т. 2. – С. 485.</small> | файл:anah_img_05.jpg|<small>'''Кисиль В. Я.''' Галерея античных философов. – Т. 2. – С. 485.</small> | ||
− | файл:Anaharsis bronzova statuetka.jpg|<small>'''Русяєва А. С.''' Славетний мудрець-скіф Анахарсіс / А. С. Русяєва ; Ін-т археології НАН України. – | + | файл:Anaharsis bronzova statuetka.jpg|<small>'''Русяєва А. С.''' Славетний мудрець-скіф Анахарсіс / А. С. Русяєва ; Ін-т археології НАН України. – Київ : Наук. думка, 2001. – С. 83. – (Сторінки історії України).</small> |
</gallery> | </gallery> | ||
</spoiler> | </spoiler> |
Версія за 14:58, 5 березня 2015
Анахарсіс
(Анахарсій, Анахарсис Скіфський) (грец. Ἀνάχαρσις)
(остання чверть VII ст. – середина VI ст. до н. е.) –
скіфський мудрець VI ст. до н. е. За деякими античними
авторами, його відносили до канонічної групи “Семи мудреців”.
(Анахарсій, Анахарсис Скіфський) (грец. Ἀνάχαρσις)
(остання чверть VII ст. – середина VI ст. до н. е.) –
скіфський мудрець VI ст. до н. е. За деякими античними
авторами, його відносили до канонічної групи “Семи мудреців”.