Відмінності між версіями «Danylo Zato4ennyk»
Матеріал з Економічна думка України
Admin (обговорення • внесок) |
Admin (обговорення • внесок) |
||
Рядок 5: | Рядок 5: | ||
<br /> | <br /> | ||
<br /> | <br /> | ||
− | <spoiler text="Життя та діяльність"><div style="text-align: justify">Твір Данила Заточеника є видатною пам’яткою давньоруської літератури. Твір існує в двох основних редакціях, одну з яких прийнято називати «Словом», а іншу – «Молінням». «Слово» адресоване князю Ярославу Володимировичу | + | <spoiler text="Життя та діяльність"><div style="text-align: justify">Твір Данила Заточеника є видатною пам’яткою давньоруської літератури. Твір існує в двох основних редакціях, одну з яких прийнято називати «Словом», а іншу – «Молінням». «Слово» адресоване князю Ярославу Володимировичу – ймовірно, сину Володимира Мстиславовича, правнуку Володимира Мономаха. Дослідники датують твір кінцем XII ст. «Моління», що є переробкою «Слова», – це звернення до Ярослава Всеволодовича, князя Переяславського і Володимирського. Дослідники припускають, що твір міг виникнути у першій чверті XIII ст. Основою даної версії є посилання дослідників на ту частину тексту, де автор, на їх думку, передбачає загрозу монголо-татарської навали: «Не дай же, господи, в плен земли нашей народам, не знающим бога, да не скажут иноплеменники: “Где есть бог их?”» (Хрестоматия по древнерусской литературе / сост. М. Е. Федорова, Т. А. Сумникова. – 2-е изд., испр. – М. : Высш. шк., 1974. – С. 74). Взагалі стосовно «Слова» і «Моління» в науковій літературі існує багато гіпотез і припущень. |
На сьогодні збереглося 19 списків XV–XVII ст. двох основних редакцій пам’яток (XII і XIII ст.). Д. С. Лихачов, розглядаючи «“Слово” и “Моление” условно как единое произведение под названием “Моления”», підкреслював: «Как бы мы ни смотрели на происхождение отдельных редакций “Моления” Даниила Заточника, ясно одно: “Моление” не только читалось и переписывалось, – оно постоянно перерабатывалось, дополнялось, из него делались выборки, оно жило, творилось в течение ряда веков. При этом удивительно следующее: всякий из его соавторов умел попадать в стиль “Моления” и не расходиться с его идеологией. Вновь дописанное или переработанное почти не отличалось по своему характеру от основной части, точно стиль, в котором было написано “Моление”, был хорошо знаком всем, кто так или иначе «вмешивался» в работу автора этого произведения. “Моление” ценилось и за свою идейную направленность, и за свой стиль. Во всех редакциях оно оставалось тем же самым, отличалось выработанностью, устойчивостью формы. При чтении “Моления” остается такое ощущение, точно оно написано в хорошо знакомой Древней Руси манере, продолжает какую-то традицию, тесно связанную с русской жизнью. Безвестные соавторы и «редакторы» “Моления” отлично ощущали тот стиль, ту манеру, ту идейную направленность, в которой оно было написано, ценили их и стремились их не нарушать» (Лихачев Д. С. Избранные работы : в 3 т. / Д. С. Лихачев. – Ленинград : Худож. лит., 1987. – Т. 2. – С. 228). | На сьогодні збереглося 19 списків XV–XVII ст. двох основних редакцій пам’яток (XII і XIII ст.). Д. С. Лихачов, розглядаючи «“Слово” и “Моление” условно как единое произведение под названием “Моления”», підкреслював: «Как бы мы ни смотрели на происхождение отдельных редакций “Моления” Даниила Заточника, ясно одно: “Моление” не только читалось и переписывалось, – оно постоянно перерабатывалось, дополнялось, из него делались выборки, оно жило, творилось в течение ряда веков. При этом удивительно следующее: всякий из его соавторов умел попадать в стиль “Моления” и не расходиться с его идеологией. Вновь дописанное или переработанное почти не отличалось по своему характеру от основной части, точно стиль, в котором было написано “Моление”, был хорошо знаком всем, кто так или иначе «вмешивался» в работу автора этого произведения. “Моление” ценилось и за свою идейную направленность, и за свой стиль. Во всех редакциях оно оставалось тем же самым, отличалось выработанностью, устойчивостью формы. При чтении “Моления” остается такое ощущение, точно оно написано в хорошо знакомой Древней Руси манере, продолжает какую-то традицию, тесно связанную с русской жизнью. Безвестные соавторы и «редакторы» “Моления” отлично ощущали тот стиль, ту манеру, ту идейную направленность, в которой оно было написано, ценили их и стремились их не нарушать» (Лихачев Д. С. Избранные работы : в 3 т. / Д. С. Лихачев. – Ленинград : Худож. лит., 1987. – Т. 2. – С. 228). | ||
Рядок 38: | Рядок 38: | ||
З надзвичайною емоційністю і глибиною розкриває Данило прірву між багатством і бідністю. «Тож як звеселяєшся ти багатьма ласощами, мене спом’яни, що хліб їсть сухий, п’єш солодке питво, то мене спом’яни, що теплу воду п’є, од вітру незахищений, коли ж лежиш на м’якій постелі під ковдрами соболиними, мене спом’яни, що під єдиною холстиною лежить та від холоду конає і краплями дощовими мов стрілами до серця пронизаний» (Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. 26). | З надзвичайною емоційністю і глибиною розкриває Данило прірву між багатством і бідністю. «Тож як звеселяєшся ти багатьма ласощами, мене спом’яни, що хліб їсть сухий, п’єш солодке питво, то мене спом’яни, що теплу воду п’є, од вітру незахищений, коли ж лежиш на м’якій постелі під ковдрами соболиними, мене спом’яни, що під єдиною холстиною лежить та від холоду конає і краплями дощовими мов стрілами до серця пронизаний» (Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. 26). | ||
− | Його турбує проблема залежності холопів від боярської влади, яка знеособлює людину. | + | Його турбує проблема залежності холопів від боярської влади, яка знеособлює людину. «… Подневольный хлеб, – пише Данило, – как полынь во рту…» (Хрестоматия по древнерусской литературе / сост. М. Е. Федорова, Т. А. Сумникова. – 2-е изд., испр. – М. : Высш. шк., 1974. – С. 69). При цьому він вірить у добрих і злих князів і бояр. Щедрий князь – отець слугам своїм численним. «… Князь щедрий, мов річка без берегів, що плине крізь діброви, та напуває не лише людей, а й звірів, а князь скнарий, як річка в берегах, а береги кам’яні – ні пити, ані коня напоїти. Боярин щедрий, мов колодязь солодкий при дорозі – перехожих напуває, а скупий, як колодязь солоний» (Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. 27). |
Разом з тим він засуджує свавілля князів і бояр, які загрожували майну і життю вільних людей. Він застерігає їх: «Не став собі двір близько двору царського, і не держи села біля села княжого, бо тіун його мов вогонь трепетою розпалений, а рядовичі його наче іскри. Якщо й від вогню встережешся, то від іскор не зможеш уберегтись і одежу спалиш» (Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. 27). | Разом з тим він засуджує свавілля князів і бояр, які загрожували майну і життю вільних людей. Він застерігає їх: «Не став собі двір близько двору царського, і не держи села біля села княжого, бо тіун його мов вогонь трепетою розпалений, а рядовичі його наче іскри. Якщо й від вогню встережешся, то від іскор не зможеш уберегтись і одежу спалиш» (Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. 27). | ||
Рядок 67: | Рядок 67: | ||
<li>'''Послание (Моление) Даниила Заточника''' к великому князю Ярославу Всеволодовичу / Даниил Заточник // Антология мировой правовой мысли : в 5 т. / рук. работы Г. Ю. Семигин. – М. : Мысль, 1999. – Т. 4. – С. 48–54.<br> | <li>'''Послание (Моление) Даниила Заточника''' к великому князю Ярославу Всеволодовичу / Даниил Заточник // Антология мировой правовой мысли : в 5 т. / рук. работы Г. Ю. Семигин. – М. : Мысль, 1999. – Т. 4. – С. 48–54.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''34(09) А72''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''34(09) А72''' | ||
− | |||
− | |||
<li>'''Слово Данила Заточеника''', що написав він князю своєму Ярославу Володимировичу / Данило Заточеник // Тисяча років української суспільно-політичної думки : у 9 т. – К. : Дніпро, 2001. – Т. 1. – С. 344–350.<br> | <li>'''Слово Данила Заточеника''', що написав він князю своєму Ярославу Володимировичу / Данило Заточеник // Тисяча років української суспільно-політичної думки : у 9 т. – К. : Дніпро, 2001. – Т. 1. – С. 344–350.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф Т93''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф Т93''' | ||
<li>'''Слово Данила Заточеника''', що написав він князю своєму Ярославу Володимировичу / Данило Заточеник // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. 24–29.<br> | <li>'''Слово Данила Заточеника''', що написав він князю своєму Ярославу Володимировичу / Данило Заточеник // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд. С. М. Злупко. – К. : Знання, 2007. – С. 24–29.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) У45''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) У45''' | ||
− | |||
− | |||
<li>'''Слово Данила Заточеника''', що написав він князю своєму Ярославу Володимировичу / Данило Заточеник ; [пер. Станіслава Бондаря] // Українська література XI-XVIII ст. : хрестоматія / [уклад.: П. В. Білоус, Г. Д. Левченко, О. П. Білоус] ; за ред. П. В. Білоуса. – К. : Академія, 2011. – С.213–218.<br> | <li>'''Слово Данила Заточеника''', що написав він князю своєму Ярославу Володимировичу / Данило Заточеник ; [пер. Станіслава Бондаря] // Українська література XI-XVIII ст. : хрестоматія / [уклад.: П. В. Білоус, Г. Д. Левченко, О. П. Білоус] ; за ред. П. В. Білоуса. – К. : Академія, 2011. – С.213–218.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''8У1 У45'''</div> | ''Шифр зберігання книги:'' '''8У1 У45'''</div> | ||
Рядок 82: | Рядок 78: | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68''' | ||
<li>'''Українська літературна енциклопедія''' : в 5 т. / редкол.: І. О. Дзеверін (відп. ред.) та ін. – К. : Укр. рад. енцикл., 1990. – Т. 2. – С. 12–13.<br> | <li>'''Українська літературна енциклопедія''' : в 5 т. / редкол.: І. О. Дзеверін (відп. ред.) та ін. – К. : Укр. рад. енцикл., 1990. – Т. 2. – С. 12–13.<br> | ||
− | ''Шифр зберігання книги:'' ''' | + | ''Шифр зберігання книги:'' '''8У У45''' |
<li>'''Юридична енциклопедія''' : в 6 т. / редкол.: Ю. С. Шемшученко (голова) та ін. – К. : Укр. енцикл., 1999. – Т. 2. – С. 8–9.<br> | <li>'''Юридична енциклопедія''' : в 6 т. / редкол.: Ю. С. Шемшученко (голова) та ін. – К. : Укр. енцикл., 1999. – Т. 2. – С. 8–9.<br> | ||
''Шифр зберігання книги:'' '''34 Ю70''' | ''Шифр зберігання книги:'' '''34 Ю70''' |
Версія за 09:27, 10 червня 2014
Данило (Даниїл) Заточеник (Заточник)
(кінець ХІІ – початок ХІІІ) –
давньоруський письменник XII–XIII ст., автор послання до князя Ярослава Володимировича, відомого в літературі як «Слово» Данила Заточеника та близького до нього за текстом «Моління» («Посланія») – звернення до Ярослава Всеволодовича, князя Переяславського і Володимирського.
(кінець ХІІ – початок ХІІІ) –
давньоруський письменник XII–XIII ст., автор послання до князя Ярослава Володимировича, відомого в літературі як «Слово» Данила Заточеника та близького до нього за текстом «Моління» («Посланія») – звернення до Ярослава Всеволодовича, князя Переяславського і Володимирського.