Відмінності між версіями «Грабянка Григорій Іванович»
Матеріал з Економічна думка України
Admin (обговорення • внесок) |
Admin (обговорення • внесок) |
||
Рядок 53: | Рядок 53: | ||
<h3><center>Михайло Іванович Марченко (1902–1983) – український історик, доктор історичних наук, професор</center></h3>«Своїм твором Грабянка ставить за мету показати народ український як рівний серед усіх народів, «описаних в книгах давніми історіографами римськими і польськими, Кромером, Бєльським, Стрийківським, Гвагнігом, Коховським, також німецьким Пуфендорфом і Гібнером складеними, а нині по повелінню Петра першого, імператора Всеросійського на слов’янську мову переведених». Він ставить перед собою завдання чіткіше, ніж його попередники, показати історію боротьби народу за свою землю, яка нанесена «ясно землемірами на мапах світу, відбивши на них воєводства Київське, Чернігівське, Брацлавське і Подільське, де течуть ріки Дністер, Буг, Горинь, Дніпро, Десна і Сурож аж до Чорного моря»».<br><small>''' Марченко М. І.''' Українська історіографія (з давніх часів до середини ХІХ ст. ) / М. І. Марченко. – Київ : Вид-во Київ. ун-та, 1959. – С. 69–70.</small> | <h3><center>Михайло Іванович Марченко (1902–1983) – український історик, доктор історичних наук, професор</center></h3>«Своїм твором Грабянка ставить за мету показати народ український як рівний серед усіх народів, «описаних в книгах давніми історіографами римськими і польськими, Кромером, Бєльським, Стрийківським, Гвагнігом, Коховським, також німецьким Пуфендорфом і Гібнером складеними, а нині по повелінню Петра першого, імператора Всеросійського на слов’янську мову переведених». Він ставить перед собою завдання чіткіше, ніж його попередники, показати історію боротьби народу за свою землю, яка нанесена «ясно землемірами на мапах світу, відбивши на них воєводства Київське, Чернігівське, Брацлавське і Подільське, де течуть ріки Дністер, Буг, Горинь, Дніпро, Десна і Сурож аж до Чорного моря»».<br><small>''' Марченко М. І.''' Українська історіографія (з давніх часів до середини ХІХ ст. ) / М. І. Марченко. – Київ : Вид-во Київ. ун-та, 1959. – С. 69–70.</small> | ||
+ | <h3><center>Олена Михайлівна Апанович (1919–2000) – український історик, архівіст, письменниця</center></h3>«У «Дійствійях презільної брані…» автор виявив і власні погляди, прогресивні для того часу. Граб’янка, захисник козацьких старовинних «прав і привілеїв», автономії України, намагався визначити місце України у всесвітній історії, розкрити роль козацтва у визвольній боротьбі українського народу. Він відстоював велике значення історичної науки в житті суспільства, особливо наголошуючи на потребі вивчення рідної історії. Хоч соціальні симпатії Граб’янки адресувалися й рядовому козацтву, однак він тяжіє більше до старшинських верств. Щоправда, він сам ніколи не прагнув до збагачення, не мав маєтків».<br><small>''' Апанович О. М.''' Козацька енциклопедія для юнацтва : кн. ст. про іст. буття укр. козацтва / Олена Апанович ; [упоряд. О. Яремійчук ; наук. ред. Ю. Мицик]. – Київ : Веселка, 2009. – С. 163.</small> | ||
</div></spoiler> | </div></spoiler> | ||
<br> | <br> | ||
− | <spoiler text="Твори"><div align="justify"><ul type="square"><li>''' | + | <spoiler text="Твори"><div align="justify"><ul type="square"><li>'''Вірші на малоросійський герб ; Похвала віршами Хмельницькому від народу малоросійського ; Про зачатки переіменування на козаків та звідки їхня назва походить, від якого племені та роду; а водночас коротко і про найдавніші події, з ними пов'язані''' / Григорій Граб'янка // Тисяча років української суспільно-політичної думки : у 9 т. – Київ : Дніпро, 2001. – Т. 4, кн. 1. – С. 218–225.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф Т93''' |
+ | <li>Действия презельной и от начала поляков кровавейшей небывалой брани Богдана Хмельницкого, гетьмана Запорожского, с поляками, за Найяснейших Королей Польских Владислава, потом и Казимира, в годе 1648, отправоватися начатой и за лет десять по смерти Хмельницкого неоконченной, с разных летописцовъ и изъ діаріуша, на той войне писанного, въ граде Гадячу, трудомъ Григорія Грябянки, собранная и самобытных старожилов сведительства утвержденная. Года 1710 / Григорий Грябянка. – Киев : В Университетской типографии, 1854. – ХХІХ, [3], IV, [4], 374, VI с.<br>''Шифр зберігання книги в '''<font color="FF0000">НБУВ</font>''':'' '''Костомаров 768''' | ||
<li>'''Збірник козацьких літописів. Густинський. Самійла Величка. Грабянки''' / упоряд. та пер. В. Крекотень, В. Шевчук, Р. Іванченко. – Київ : Дніпро, 2006. – С. 877–967.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''901 З-41''' | <li>'''Збірник козацьких літописів. Густинський. Самійла Величка. Грабянки''' / упоряд. та пер. В. Крекотень, В. Шевчук, Р. Іванченко. – Київ : Дніпро, 2006. – С. 877–967.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''901 З-41''' | ||
− | <li>''' | + | <li>'''Літопис гадяцького полковника Григорія Грабянки''' / пер. із староукр. Р. Г. Іванченка. – Київ : Знання, 1992. – <u>'''[[Медіа:Grabjanka_Litopys_1992.pdf|<span style="color:#3366BB">192 с</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2)1 Л64''' |
</spoiler> | </spoiler> | ||
<br> | <br> |
Версія за 09:05, 30 березня 2015
Грабянка (Граб’янка) Григорій Іванович
(кінець 1660-х – початок 1670-х рр. – 8 липня 1738 р.) –
український військовий діяч, історик українського козацтва.
(кінець 1660-х – початок 1670-х рр. – 8 липня 1738 р.) –
український військовий діяч, історик українського козацтва.
Відомі вчені та авторитетні джерела про Григорія Івановича Грабянку