Відмінності між версіями «Грабянка Григорій Іванович»
Матеріал з Економічна думка України
Admin (обговорення • внесок) |
Admin (обговорення • внесок) м (Заміна тексту — „К. : “ на „Київ :“) |
||
Рядок 10: | Рядок 10: | ||
Широко знаний як автор твору літописного характеру більш відомого як “Літопис Григорія Грабянки” або “Літопис гадяцького полковника Григорія Грабянки”. Історична праця Григорія Грабянки має характерний для української історіографії другої половини XVII та XVIII ст. поширений заголовок-анотацію «Дђйствія презђльной и от начала поляков крвавшой небывалой брани Богдана Хмелницкого, гетмана запорожского с поляки, за найяснђйших королей полских Владислава, потом и Казђмира в року 1648, отправоватися начатой и за лђт десять по смерти Хмелницкого неоконченной, з разних лђтописцов и из діаріуша, на той войнђ писанного, в градђ Гадячу, трудом Григорія Грабянки, собранная и самобитних старожилов свђдетельстви утвержденная. Року 1710. – Издана временною комиссиею для разбора древних актов». – К., 1854. («Перебіг презєльної і від початку поляків щонайкривавішої небувалої битви Богдана Хмельницького, гетьмана запорізького, що точилася з поляками в час панування найясніших королів польських Владислава, а потім Казимира, і яка почалася в 1648 році та за літ десять після смерті Хмельницького так і не скінчилася; цей перебіг з писань різних літописців та з щоденника, на тій війні писаного, в місті Гадячі зусиллями Григорія Грабянки зібраний та самобутніми свідченнями старих жителів підтверджений. Року 1710». – К., 1992). Твір написаний на широкій джерельній базі. Оригінал твору не зберігся – існують понад 50 його списків XVIII ст. Уперше опублікований (без зазначення автора) у 1793 р. у журналі Ф. Туманського “Российский магазин”. У 1854 р. публікацію праці Грабянки здійснила Київська археографічна комісія. | Широко знаний як автор твору літописного характеру більш відомого як “Літопис Григорія Грабянки” або “Літопис гадяцького полковника Григорія Грабянки”. Історична праця Григорія Грабянки має характерний для української історіографії другої половини XVII та XVIII ст. поширений заголовок-анотацію «Дђйствія презђльной и от начала поляков крвавшой небывалой брани Богдана Хмелницкого, гетмана запорожского с поляки, за найяснђйших королей полских Владислава, потом и Казђмира в року 1648, отправоватися начатой и за лђт десять по смерти Хмелницкого неоконченной, з разних лђтописцов и из діаріуша, на той войнђ писанного, в градђ Гадячу, трудом Григорія Грабянки, собранная и самобитних старожилов свђдетельстви утвержденная. Року 1710. – Издана временною комиссиею для разбора древних актов». – К., 1854. («Перебіг презєльної і від початку поляків щонайкривавішої небувалої битви Богдана Хмельницького, гетьмана запорізького, що точилася з поляками в час панування найясніших королів польських Владислава, а потім Казимира, і яка почалася в 1648 році та за літ десять після смерті Хмельницького так і не скінчилася; цей перебіг з писань різних літописців та з щоденника, на тій війні писаного, в місті Гадячі зусиллями Григорія Грабянки зібраний та самобутніми свідченнями старих жителів підтверджений. Року 1710». – К., 1992). Твір написаний на широкій джерельній базі. Оригінал твору не зберігся – існують понад 50 його списків XVIII ст. Уперше опублікований (без зазначення автора) у 1793 р. у журналі Ф. Туманського “Российский магазин”. У 1854 р. публікацію праці Грабянки здійснила Київська археографічна комісія. | ||
− | У творі «… з прокозацьких позицій викладено події української історії з давніх часів до 1709 … Керуючись ідеями поміркованого козацького політичного автономізму, Грабянка послідовно проводив думку про історичну самобутність, соціальну й політичну окремішність козаків. Твердив про їхнє нібито хозарське походження, наголошував на соціальній престижності козацького стану, насамперед козацької старшини, а також на принципі непорушності козацьких прав, свобод і вольностей. Негативно ставився до проявів антиукраїнської політики царизму, особливо діяльності в Україні російських воєвод», – зазначається в «Енциклопедії історії України» (Т. 2. – | + | У творі «… з прокозацьких позицій викладено події української історії з давніх часів до 1709 … Керуючись ідеями поміркованого козацького політичного автономізму, Грабянка послідовно проводив думку про історичну самобутність, соціальну й політичну окремішність козаків. Твердив про їхнє нібито хозарське походження, наголошував на соціальній престижності козацького стану, насамперед козацької старшини, а також на принципі непорушності козацьких прав, свобод і вольностей. Негативно ставився до проявів антиукраїнської політики царизму, особливо діяльності в Україні російських воєвод», – зазначається в «Енциклопедії історії України» (Т. 2. – Київ :Наук. думка, 2004. – С. 183). |
Дослідники характеризують Грабянку як особистість непересічну, наділену немалою часткою громадянської мужності, як одного з найбільш послідовних і безкорисливих захисників автономії України. | Дослідники характеризують Грабянку як особистість непересічну, наділену немалою часткою громадянської мужності, як одного з найбільш послідовних і безкорисливих захисників автономії України. | ||
− | Літопис Грабянка написав у Гадячі 1710 р. У передмові він визначає мету свого твору та з’ясовує причини, що спонукали його взятись за перо. Він пише про «славетні звершення» козацькі. «...і щоб звершення ці не пішли в забуття, я замислив оцю історію написати на незабудь нащадкам» (Збірник козацьких літописів. Густинський літопис. Літопис Самійла Величка. Літопис Грабянки / упоряд. та пер. В. Крекотень, В. Шевчук, Р. Іванченко. – | + | Літопис Грабянка написав у Гадячі 1710 р. У передмові він визначає мету свого твору та з’ясовує причини, що спонукали його взятись за перо. Він пише про «славетні звершення» козацькі. «...і щоб звершення ці не пішли в забуття, я замислив оцю історію написати на незабудь нащадкам» (Збірник козацьких літописів. Густинський літопис. Літопис Самійла Величка. Літопис Грабянки / упоряд. та пер. В. Крекотень, В. Шевчук, Р. Іванченко. – Київ :Дніпро, 2006. – С. 877). Він пише, що керується не корисливим прагненням до слави, а загальною користю. |
За змістом літопис можна поділити на три частини. У першій частині йдеться про історію козацтва від його початків до Визвольної війни. Висвітлюючи це питання, Грабянка полемізує з іноземними і, зокрема, польськими хроністами. З’ясовуючи походження самого слова «козак», літописець виводить його родовід від скіфів, простежує розвиток стародавньої Русі, її велич і перемоги, а також – поразки, втрату незалежності, що стало поштовхом до створення сили, здатної захистити народ. Такою силою і стало козацтво. Він аналізує організацію і побут козацтва, пише про його героїчну боротьбу з загарбниками, сумує з приводу утисків, яких воно зазнавало за польсько-литовської доби. | За змістом літопис можна поділити на три частини. У першій частині йдеться про історію козацтва від його початків до Визвольної війни. Висвітлюючи це питання, Грабянка полемізує з іноземними і, зокрема, польськими хроністами. З’ясовуючи походження самого слова «козак», літописець виводить його родовід від скіфів, простежує розвиток стародавньої Русі, її велич і перемоги, а також – поразки, втрату незалежності, що стало поштовхом до створення сили, здатної захистити народ. Такою силою і стало козацтво. Він аналізує організацію і побут козацтва, пише про його героїчну боротьбу з загарбниками, сумує з приводу утисків, яких воно зазнавало за польсько-литовської доби. | ||
− | У другій частині йдеться про Визвольну війну 1648–1654 рр. і Богдана Хмельницького як її центральну постать. Частина відкривається сказанням «чому Хмельницький повстав на поляків» (Збірник козацьких літописів. Густинський літопис. Літопис Самійла Величка. Літопис Грабянки / упоряд. та пер. В. Крекотень, В. Шевчук, Р. Іванченко. – | + | У другій частині йдеться про Визвольну війну 1648–1654 рр. і Богдана Хмельницького як її центральну постать. Частина відкривається сказанням «чому Хмельницький повстав на поляків» (Збірник козацьких літописів. Густинський літопис. Літопис Самійла Величка. Літопис Грабянки / упоряд. та пер. В. Крекотень, В. Шевчук, Р. Іванченко. – Київ :Дніпро, 2006. – С. 887). Автор детально описує битви козацьких військ, керованих Б. Хмельницьким, і разом з тим розкриває різнобічні сторони життя всієї України. Він пише про успішну дипломатичну діяльність Б. Хмельницького, про стосунки з іншими країнами, розповідає, чому Гетьман «пішов у підданство до росіян» (Там само. – С. 912). |
Третя частина літопису присвячена подіям, що відбувалися в Україні після смерті Б. Хмельницького. У ній містяться досить докладні сказання, присвячені окремим гетьманам, а з 1664 р. події викладені у формі порічних стислих описів. | Третя частина літопису присвячена подіям, що відбувалися в Україні після смерті Б. Хмельницького. У ній містяться досить докладні сказання, присвячені окремим гетьманам, а з 1664 р. події викладені у формі порічних стислих описів. | ||
Рядок 42: | Рядок 42: | ||
<br> | <br> | ||
<spoiler text="Відомі вчені та авторитетні джерела про Григорія Івановича Грабянку"><h3><center>Борис Дмитрович Крупницький (1894–1956) – український науковець, історик, освітній діяч </center></h3><div align="justify">«Ми маємо характеристику Грабянки в «Очерках малороссийских фамилий» Лазаревського: «Как полковник Грабянка – личность довольно исключительная. Три предшественника его, Черныш, Михайло и Гаврило Милорадовичи, особенно отличались страстью к наживе и своими насилиями. На Грабянку ни одной жалобы в архивах мы не встретили. И в Глухове считали его настолько непритязательным, что, обещав ему дать на уряд те маетности, которыми пользовались его предшественники, об этом не вспомнили, пока Грабянка не пожаловался гетману, указывая на свою бедность и необходимость больших расходов в связи с репрезентацией. Но и по этому письму Грабянке дали в октябре 1730 г. м. Рашавку, но и то не на уряд, а только «до дальшого указу и рассмотрения». Достатки Грабянки были невелики; ставши полковником, он владел теми же Максимовкой и Русановым (в обоих селах числилось в 1730 г. 98 дворов)... Вне походов Грабянка по-видимому исключительно занимался своею хроникою, которая, судя по его предисловию, составляла для него не отдохновение, но заветную цель — правдивое воссоздание событий, при которых Малороссия избавилась от польского порабощения». | <spoiler text="Відомі вчені та авторитетні джерела про Григорія Івановича Грабянку"><h3><center>Борис Дмитрович Крупницький (1894–1956) – український науковець, історик, освітній діяч </center></h3><div align="justify">«Ми маємо характеристику Грабянки в «Очерках малороссийских фамилий» Лазаревського: «Как полковник Грабянка – личность довольно исключительная. Три предшественника его, Черныш, Михайло и Гаврило Милорадовичи, особенно отличались страстью к наживе и своими насилиями. На Грабянку ни одной жалобы в архивах мы не встретили. И в Глухове считали его настолько непритязательным, что, обещав ему дать на уряд те маетности, которыми пользовались его предшественники, об этом не вспомнили, пока Грабянка не пожаловался гетману, указывая на свою бедность и необходимость больших расходов в связи с репрезентацией. Но и по этому письму Грабянке дали в октябре 1730 г. м. Рашавку, но и то не на уряд, а только «до дальшого указу и рассмотрения». Достатки Грабянки были невелики; ставши полковником, он владел теми же Максимовкой и Русановым (в обоих селах числилось в 1730 г. 98 дворов)... Вне походов Грабянка по-видимому исключительно занимался своею хроникою, которая, судя по его предисловию, составляла для него не отдохновение, но заветную цель — правдивое воссоздание событий, при которых Малороссия избавилась от польского порабощения». | ||
− | Отже, перед нами вимальовується образ людини бойової, трудівника і ненабувальника, патріота своєї країни, для якого честь, правда і справедливість, а понад усе обов'язок перед батьківщиною не були пустими словами, а справді змістом життя».<br><small>''' Крупницький Б.''' Гетьман Данило Апостол і його доба / Б. Крупницький. – | + | Отже, перед нами вимальовується образ людини бойової, трудівника і ненабувальника, патріота своєї країни, для якого честь, правда і справедливість, а понад усе обов'язок перед батьківщиною не були пустими словами, а справді змістом життя».<br><small>''' Крупницький Б.''' Гетьман Данило Апостол і його доба / Б. Крупницький. – Київ :Україна, 2004. – С. 125–126.</small> |
− | <h3><center>Михайло Іванович Марченко (1902–1983) – український історик, доктор історичних наук, професор</center></h3>«Своїм твором Грабянка ставить за мету показати народ український як рівний серед усіх народів, «описаних в книгах давніми історіографами римськими і польськими, Кромером, Бєльським, Стрийківським, Гвагнігом, Коховським, також німецьким Пуфендорфом і Гібнером складеними, а нині по повелінню Петра першого, імператора Всеросійського на слов’янську мову переведених». Він ставить перед собою завдання чіткіше, ніж його попередники, показати історію боротьби народу за свою землю, яка нанесена «ясно землемірами на мапах світу, відбивши на них воєводства Київське, Чернігівське, Брацлавське і Подільське, де течуть ріки Дністер, Буг, Горинь, Дніпро, Десна і Сурож аж до Чорного моря»».<br><small>''' Марченко М. І.''' Українська історіографія (з давніх часів до середини ХІХ ст. ) / М. І. Марченко. – | + | <h3><center>Михайло Іванович Марченко (1902–1983) – український історик, доктор історичних наук, професор</center></h3>«Своїм твором Грабянка ставить за мету показати народ український як рівний серед усіх народів, «описаних в книгах давніми історіографами римськими і польськими, Кромером, Бєльським, Стрийківським, Гвагнігом, Коховським, також німецьким Пуфендорфом і Гібнером складеними, а нині по повелінню Петра першого, імператора Всеросійського на слов’янську мову переведених». Він ставить перед собою завдання чіткіше, ніж його попередники, показати історію боротьби народу за свою землю, яка нанесена «ясно землемірами на мапах світу, відбивши на них воєводства Київське, Чернігівське, Брацлавське і Подільське, де течуть ріки Дністер, Буг, Горинь, Дніпро, Десна і Сурож аж до Чорного моря»».<br><small>''' Марченко М. І.''' Українська історіографія (з давніх часів до середини ХІХ ст. ) / М. І. Марченко. – Київ :Вид-во Київ. ун-та, 1959. – С. 69–70.</small> |
</div></spoiler> | </div></spoiler> | ||
<br> | <br> | ||
− | <spoiler text="Твори"><div align="justify"><ul type="square"><li>'''Літопис гадяцького полковника Григорія Грабянки''' / пер. із староукр. Р. Г. Іванченка. – | + | <spoiler text="Твори"><div align="justify"><ul type="square"><li>'''Літопис гадяцького полковника Григорія Грабянки''' / пер. із староукр. Р. Г. Іванченка. – Київ :Знання, 1992. – <u>'''[[Медіа:Grabjanka_Litopys_1992.pdf|<span style="color:#3366BB">192 с</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2)1 Л64''' |
− | <li>'''Збірник козацьких літописів. Густинський. Самійла Величка. Грабянки''' / упоряд. та пер. В. Крекотень, В. Шевчук, Р. Іванченко. – | + | <li>'''Збірник козацьких літописів. Густинський. Самійла Величка. Грабянки''' / упоряд. та пер. В. Крекотень, В. Шевчук, Р. Іванченко. – Київ :Дніпро, 2006. – С. 877–967.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''901 З-41''' |
− | <li>'''Вірші на малоросійський герб ; Похвала віршами Хмельницькому від народу малоросійського ; Про зачатки переіменування на козаків та звідки їхня назва походить, від якого племені та роду; а водночас коротко і про найдавніші події, з ними пов'язані''' / Григорій Граб'янка // Тисяча років української суспільно-політичної думки : у 9 т. – | + | <li>'''Вірші на малоросійський герб ; Похвала віршами Хмельницькому від народу малоросійського ; Про зачатки переіменування на козаків та звідки їхня назва походить, від якого племені та роду; а водночас коротко і про найдавніші події, з ними пов'язані''' / Григорій Граб'янка // Тисяча років української суспільно-політичної думки : у 9 т. – Київ :Дніпро, 2001. – Т. 4, кн. 1. – С. 218–225.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''1Ф Т93''' |
</spoiler> | </spoiler> | ||
<br> | <br> | ||
Рядок 56: | Рядок 56: | ||
<li>'''Энциклопедический словарь'''. – Репр. воспр. изд. Ф. А. Брокгауз – И. А. Ефрон 1890 г. – [М.] : ТЕРРА, 1990. – Т. 17. – С. 473.<br>''Шифр зберігання книги:'' 03 Э68 | <li>'''Энциклопедический словарь'''. – Репр. воспр. изд. Ф. А. Брокгауз – И. А. Ефрон 1890 г. – [М.] : ТЕРРА, 1990. – Т. 17. – С. 473.<br>''Шифр зберігання книги:'' 03 Э68 | ||
<li>'''Энциклопедический словарь Русского библиографического института Гранат''' / ред. Ю. Гамбаров и др. – 7-е изд., перераб. – М. : Русский библиогр. ин-т Гранат, [1913]. – Т. 16. – <u>'''[[Медіа:Grabjanka_G.pdf|<span style="color:#3366BB">Cтб. 360–361</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68''' | <li>'''Энциклопедический словарь Русского библиографического института Гранат''' / ред. Ю. Гамбаров и др. – 7-е изд., перераб. – М. : Русский библиогр. ин-т Гранат, [1913]. – Т. 16. – <u>'''[[Медіа:Grabjanka_G.pdf|<span style="color:#3366BB">Cтб. 360–361</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''03 Э68''' | ||
− | <li>'''Українська літературна енциклопедія''' : в 5 т. / редкол.: Дзеверін І. О. (відп. ред.) та ін. – | + | <li>'''Українська літературна енциклопедія''' : в 5 т. / редкол.: Дзеверін І. О. (відп. ред.) та ін. – Київ :Укр. рад. енцикл., 1988. – Т. 1. – С. 476.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''8У У45''' |
− | <li>'''Юридична енциклопедія''' / редкол.: Ю. С. Шемшученко (голова) та ін. – | + | <li>'''Юридична енциклопедія''' / редкол.: Ю. С. Шемшученко (голова) та ін. – Київ :Укр. енцикл., 1998. – Т. 1. – С. 625–626.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''34 Ю70''' |
− | <li>'''Енциклопедія історії України''' / НАН України, Ін-т історії України ; редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. – | + | <li>'''Енциклопедія історії України''' / НАН України, Ін-т історії України ; редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. – Київ :Наук. думка, 2004. – Т. 2. – <u>'''[[Медіа:Grabjanka_Grygorij_Ivanovu4.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 183</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Е68''' |
− | <li>'''Довідник з історії України'''. (А-Я) / Ін-т істор. дослідж. Львів. нац. ун-ту ім. І. Франка ; за заг. ред. І. Підкови, Р. Шуста. – Вид. 2-ге, доопрац. і доповн. – | + | <li>'''Довідник з історії України'''. (А-Я) / Ін-т істор. дослідж. Львів. нац. ун-ту ім. І. Франка ; за заг. ред. І. Підкови, Р. Шуста. – Вид. 2-ге, доопрац. і доповн. – Київ :Генеза, 2001. – С. 176–176.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Д58''' |
<li>'''Бовгиря А. М.''' "Літопис Грабянки": питання першооснови / А. М. Бовгиря // Укр. іст. журн. – 2003. – № 4. – С. 75–88. | <li>'''Бовгиря А. М.''' "Літопис Грабянки": питання першооснови / А. М. Бовгиря // Укр. іст. журн. – 2003. – № 4. – С. 75–88. | ||
<li>'''Возняк М. С.''' Історія української літератури : у 2 кн. / Возняк М. С. – Вид. 2-ге, випр. – Львів : Свiт, 1994. – Кн. 2. – <u>'''[[Медіа:Voznjak371-374.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 371–374</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''8У1 В64''' | <li>'''Возняк М. С.''' Історія української літератури : у 2 кн. / Возняк М. С. – Вид. 2-ге, випр. – Львів : Свiт, 1994. – Кн. 2. – <u>'''[[Медіа:Voznjak371-374.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 371–374</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''8У1 В64''' | ||
− | <li>'''Дорошенко Д. І.''' Огляд української історіографії / Д. І. Дорошенко ; НАН України, Ін-т укр. археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського ; [упоряд. : Ю. Пінчук, Л. Гриневич]. – | + | <li>'''Дорошенко Д. І.''' Огляд української історіографії / Д. І. Дорошенко ; НАН України, Ін-т укр. археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського ; [упоряд. : Ю. Пінчук, Л. Гриневич]. – Київ :Українознавство, 1996. – С. 29–30. – (Державна школа).<br>''Шифр зберігання книги в '''<font color="FF0000">НБУВ</font>''':'' '''ВА583253'''<br>''Шифр зберігання книги в '''<font color="FF0000">НПБ України</font>''':'' '''А574777''' |
<li>'''Історія економічної думки Української РСР''' : в 3 т. / АН УРСР, Ін-т економіки. – Київ, 1975. – Т. 1, ч 2. – С. 290–291.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) І-90''' | <li>'''Історія економічної думки Української РСР''' : в 3 т. / АН УРСР, Ін-т економіки. – Київ, 1975. – Т. 1, ч 2. – С. 290–291.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) І-90''' | ||
− | <li>'''Історія українського козацтва''' : нариси : у 2 т. / НАН України, Ін-т історії України, н.-д. ін-т козацтва ; [редкол.: В. А. Смолій (відп. ред.) та ін.]. – | + | <li>'''Історія українського козацтва''' : нариси : у 2 т. / НАН України, Ін-т історії України, н.-д. ін-т козацтва ; [редкол.: В. А. Смолій (відп. ред.) та ін.]. – Київ :КМ Академія, 2007. – Т. 2. – <u>'''[[Медіа:Ist_uk_koz270-279,_284-285.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 266–275, 280–281</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) І-90''' |
− | <li>'''Києво-Могилянська академія в іменах. XVII-XVIII ст.''' : енциклопедичне видання / ред. В. С. Брюховецький. – | + | <li>'''Києво-Могилянська академія в іменах. XVII-XVIII ст.''' : енциклопедичне видання / ред. В. С. Брюховецький. – Київ :КМ Академія, 2001. – С. 151–152.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''37 К38''' |
− | <li>'''Корнійчук Л. Я.''' Історія економічної думки України : навч. посібник / Л. Я. Корнійчук ; М-во освіти і науки України, Київ. нац. екон. ун-т. – | + | <li>'''Корнійчук Л. Я.''' Історія економічної думки України : навч. посібник / Л. Я. Корнійчук ; М-во освіти і науки України, Київ. нац. екон. ун-т. – Київ :КНЕУ, 2004. – С. 80–82. – Див. повний текст в Електронній бібліотеці навчальної літератури КНЕУ.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''33(09) К67''' |
<li>'''Котляр М. Ф.''' Літописи Самовидця, Грабянки та Величка про грошовий обіг України ХVІІ ст. // Український історичний журнал. – 1970. – № 1. – C. 63–73.<br>''Шифр зберігання журналу в '''<font color="FF0000">НІБ України</font>''':'' '''05 У45''' | <li>'''Котляр М. Ф.''' Літописи Самовидця, Грабянки та Величка про грошовий обіг України ХVІІ ст. // Український історичний журнал. – 1970. – № 1. – C. 63–73.<br>''Шифр зберігання журналу в '''<font color="FF0000">НІБ України</font>''':'' '''05 У45''' | ||
− | <li>'''Марченко М. І.''' Українська історіографія (з давніх часів до середини ХІХ ст.) / М. І. Марченко. – | + | <li>'''Марченко М. І.''' Українська історіографія (з давніх часів до середини ХІХ ст.) / М. І. Марченко. – Київ :Вид-во Київ. ун-та, 1959. – <u>'''[[Медіа:Marchenko67-72.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 67–72</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання книги в '''<font color="FF0000">НБУВ</font>''':'' '''Айзеншток №7655''' |
<li>'''Модзалевский В. Л.''' Малороссийский родословник [Электронный ресурс] / В. Л. Модзалевский. – К., 1908. – Т. 1. – <u>'''[[Медіа:Modzalevskij348-349.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 328–329</span>]]'''</u>. – Режим доступу: '''http://irbis-nbuv.gov.ua/fond/ir/ires/rodoslovnik.html''' | <li>'''Модзалевский В. Л.''' Малороссийский родословник [Электронный ресурс] / В. Л. Модзалевский. – К., 1908. – Т. 1. – <u>'''[[Медіа:Modzalevskij348-349.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 328–329</span>]]'''</u>. – Режим доступу: '''http://irbis-nbuv.gov.ua/fond/ir/ires/rodoslovnik.html''' | ||
− | <li>'''Народжені Україною''' : меморіальний альманах : у 2 т. – | + | <li>'''Народжені Україною''' : меморіальний альманах : у 2 т. – Київ :Євроімідж, 2002. – Т. 1. – С. 470–471. – (Золоті імена України). – Текст укр., рос., англ. мовами.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Н30''' |
<li>'''Пришляк В.''' Григорій Граб'янка [Електронний ресурс] : історико-генеалогічна розвідка / В. Пришляк // Actes testantibus : ювілейний збірник на пошану Леонтія Войтовича. – Львів, 2011. – Вип. 20. – <u>'''[[Медіа:Pryshljak_Grabjanka.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 550–568</span>]]'''</u>. – Режим доступу: '''http://www.anthropos.net.ua/jspui/handle/123456789/3103''' | <li>'''Пришляк В.''' Григорій Граб'янка [Електронний ресурс] : історико-генеалогічна розвідка / В. Пришляк // Actes testantibus : ювілейний збірник на пошану Леонтія Войтовича. – Львів, 2011. – Вип. 20. – <u>'''[[Медіа:Pryshljak_Grabjanka.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 550–568</span>]]'''</u>. – Режим доступу: '''http://www.anthropos.net.ua/jspui/handle/123456789/3103''' | ||
− | <li>'''Провідники духовності в Україні''' / за ред. І. Ф. Кураса. – | + | <li>'''Провідники духовності в Україні''' / за ред. І. Ф. Кураса. – Київ :Вища шк., 2003. – С. 202–203.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) П78''' |
− | <li>'''Українська література у портретах і довідниках''' : Давня література – література ХIХ ст. : довідник / редкол.: С. П. Денисюк та ін. – | + | <li>'''Українська література у портретах і довідниках''' : Давня література – література ХIХ ст. : довідник / редкол.: С. П. Денисюк та ін. – Київ :Либідь, 2000. – С. 68–69.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''8У У45''' |
<li>'''Українські письменники : біобібліографічний словник''' : у 5 т. / ред. О. І. Білецький. – Х. : Прапор, 2005. – Т. 1 / уклад. Л. Є. Махновець. – Вид. переробл. – С. 301–303.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''8У У45''' | <li>'''Українські письменники : біобібліографічний словник''' : у 5 т. / ред. О. І. Білецький. – Х. : Прапор, 2005. – Т. 1 / уклад. Л. Є. Махновець. – Вид. переробл. – С. 301–303.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''8У У45''' | ||
− | <li>'''Шевчук В. О.''' Муза Роксоланська : Українська література ХVI-XVIII століть : у 2 кн. / В. О. Шевчук. – | + | <li>'''Шевчук В. О.''' Муза Роксоланська : Українська література ХVI-XVIII століть : у 2 кн. / В. О. Шевчук. – Київ :Либідь, 2005. – Кн. 2. – С. 434–445.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''8У1 Ш37''' |
− | <li>'''Яковенко Н.''' Нарис історії середньовічної та ранньомодерної України / Наталя Яковенко ; Укр. наук. ін-т Гарвард. ун-ту, Ін-т Критики. – Вид. 3-тє, переробл. та розширене. – | + | <li>'''Яковенко Н.''' Нарис історії середньовічної та ранньомодерної України / Наталя Яковенко ; Укр. наук. ін-т Гарвард. ун-ту, Ін-т Критики. – Вид. 3-тє, переробл. та розширене. – Київ :Критика, 2006. – С. 438–440. <br>''Шифр зберігання книги:'' '''9(С2) Я47''' |
</spoiler> | </spoiler> | ||
<br> | <br> | ||
<spoiler text="Іконографія"><gallery widths=200px heights=220px perrow=2> | <spoiler text="Іконографія"><gallery widths=200px heights=220px perrow=2> | ||
− | Файл:Litopys.JPG|<small>'''Українська літературна енциклопедія''' : в 5 т. – | + | Файл:Litopys.JPG|<small>'''Українська літературна енциклопедія''' : в 5 т. – Київ :Укр. рад. енцикл., 1988. – Т. 1. – С. 476.</small> |
</spoiler> | </spoiler> |
Версія за 10:29, 12 березня 2015
Грабянка (Граб’янка) Григорій Іванович
(рік народж. невідомий – 1738) –
український військовий діяч (кінець XVII – перша половина XVIII ст.),
історик українського козацтва.
(рік народж. невідомий – 1738) –
український військовий діяч (кінець XVII – перша половина XVIII ст.),
історик українського козацтва.
Відомі вчені та авторитетні джерела про Григорія Івановича Грабянку