Відмінності між версіями «Антонович Афіноген Якович»
Матеріал з Економічна думка України
Admin (обговорення • внесок) |
Admin (обговорення • внесок) |
||
(Не показано 76 проміжних версій цього користувача) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
[[Файл:Antonovi4.jpg|left|150px]]<h3><center>Антонович Афіноген Якович<br> | [[Файл:Antonovi4.jpg|left|150px]]<h3><center>Антонович Афіноген Якович<br> | ||
(псевдоніми – Бичалець, Бичалець А., Коко)<br> | (псевдоніми – Бичалець, Бичалець А., Коко)<br> | ||
− | (1848 – 1917) – <br> | + | (1848 – 19 (6) липня 1917) – <br> |
− | + | економіст, фінансист та державний діяч<br> | |
кінця ХІХ – початку ХХ століття. | кінця ХІХ – початку ХХ століття. | ||
</center></h3> | </center></h3> | ||
− | + | <br /><br /><br /><br /><br /><br /> | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | <br /><br /><br /><br /><br /> | ||
<spoiler text="Життя та діяльність"><div align="justify"><p>Афіноген Якович Антонович народився у Волинській губернії. Його прадідом був священик села Малого Карасина Ковельського повіту отець Іван. Дід професора, Самійло Іванович Антонович, з 1826 р. служив у церкві села Озеро Луцького повіту (тепер у складі Ківерцівського району Волинської області), а батько Афіногена, Яків Самійлович Антонович, з 1845 р. був священиком у с. Бичаль та разом з дружиною Марією Федотівною виховував п’ятьох дітей: Миколу, Афіногена, Марію, Єлизавету та Надію. Сімейні традиції певною мірою обумовили життєвий шлях майбутнього вченого – Афіноген Антонович навчався спершу у Волинській, а потім – у Київській духовній семінаріях. Навчання давалося кмітливому юнаку доволі легко. Та в останніх класах він мабуть все більше почав замислюватися – чи дійсно готовий надіти рясу священика.</p> | <spoiler text="Життя та діяльність"><div align="justify"><p>Афіноген Якович Антонович народився у Волинській губернії. Його прадідом був священик села Малого Карасина Ковельського повіту отець Іван. Дід професора, Самійло Іванович Антонович, з 1826 р. служив у церкві села Озеро Луцького повіту (тепер у складі Ківерцівського району Волинської області), а батько Афіногена, Яків Самійлович Антонович, з 1845 р. був священиком у с. Бичаль та разом з дружиною Марією Федотівною виховував п’ятьох дітей: Миколу, Афіногена, Марію, Єлизавету та Надію. Сімейні традиції певною мірою обумовили життєвий шлях майбутнього вченого – Афіноген Антонович навчався спершу у Волинській, а потім – у Київській духовній семінаріях. Навчання давалося кмітливому юнаку доволі легко. Та в останніх класах він мабуть все більше почав замислюватися – чи дійсно готовий надіти рясу священика.</p> | ||
30 травня 1869 року імператор Олександр II підписав новий статут Духовних Академій. У вищих духовних школах запроваджувалася нова процедура присвоєння вчених ступенів, що передбачала публічний захист магістерських і докторських дисертацій. У тому ж році Афіноген Антонович успішно закінчив Київську духовну семінарію. Перед здібним випускником-семінаристом відкривалася блискуча перспектива продовжити навчання та отримати вчений ступінь у Київській Духовній Академії, до якої зараховували переважно вихованців семінарії. Проте Антонович обрав інший життєвий шлях. | 30 травня 1869 року імператор Олександр II підписав новий статут Духовних Академій. У вищих духовних школах запроваджувалася нова процедура присвоєння вчених ступенів, що передбачала публічний захист магістерських і докторських дисертацій. У тому ж році Афіноген Антонович успішно закінчив Київську духовну семінарію. Перед здібним випускником-семінаристом відкривалася блискуча перспектива продовжити навчання та отримати вчений ступінь у Київській Духовній Академії, до якої зараховували переважно вихованців семінарії. Проте Антонович обрав інший життєвий шлях. | ||
− | У 1869 році він вступив на юридичний факультет Київського університету Св. Володимира. З опануванням азів юридичної науки у вчорашнього семінариста не виникало ніяких складнощів. Та успішно складаючи іспити з основ юриспруденції, юнак все більше захоплювався економічними дисциплінами. Певну роль у цьому відіграв професор Бунге, який вважав Антоновича одним з найкращих своїх учнів. А той, у свою чергу, скрізь позиціонував себе як завзятий «бунгіст». | + | У 1869 році він вступив на юридичний факультет Київського університету Св. Володимира. З опануванням азів юридичної науки у вчорашнього семінариста не виникало ніяких складнощів. Та успішно складаючи іспити з основ юриспруденції, юнак все більше захоплювався економічними дисциплінами. Певну роль у цьому відіграв професор '''[[Бунге_Микола_Християнович|<span style="color:#3366BB">Бунге</span>]]''', який вважав Антоновича одним з найкращих своїх учнів. А той, у свою чергу, скрізь позиціонував себе як завзятий «бунгіст». |
− | По закінченню університету у 1873 році, Антонович розпочав роботу на посаді доцента кафедри політичної економії, статистики та законознавства в Інституті сільського господарства і лісництва у Новій Олександрії (Пулаві) Люблінської губернії (у 1914 році інститут був евакуйований до Харкова; зараз це Харківський державний аграрний університет імені В. В. Докучаєва). У 1876 р. Антонович звертається до земельного питання і друкує в «Трудах Вольного экономического общества» статтю «Сельскохозяйственные сервитуты в Привислянском крае», а у наступні роки – низку статей з правових питань сільського господарства в журналі Міністерства державних маєтностей «Сельское хозяйство и лесоводство»: «Черезполосное землевладение, его происхождение и хозяйственное значение», «Экономико-юридические основания разверстания черезполосных земель», «Общинный труд в сельском хозяйстве». У 1877 році він захистив дисертацію на здобуття ступеня магістра політичної економії на тему «Теория ценности. Критико-экономическое исследование» (видана окремою книгою у Варшаві у 1877 р.). Рецензент Д. І. Піхно зазначав, що основу свого вчення Антонович запозичив у Д. Рікардо та К. Маркса, а теорія цінностей, запропонована Афіногеном Яковичем, не вірна. Однак Піхно підкреслив, що критика різних теорій цінностей «в большинстве случаев остроумна и ведется мастерски. Вообще критический элемент – лучшая сторона работы Антоновича» (Пихно Д. Разбор сочинения А. Антоновича «Теория ценности» / Д. Пихно // Университетские известия. – 1878. – № 1. – С. 14). У 1879 р. А. Я. Антонович видав у Варшаві свої лекції під назвою «Основания политической экономии». У тому ж році він був затверджений на посаді професора. А у 1880 році його призначають членом правління Новоолександрійського інституту та завідуючим інститутськими маєтками. | + | По закінченню університету у 1873 році, Антонович розпочав роботу на посаді доцента кафедри політичної економії, статистики та законознавства в Інституті сільського господарства і лісництва у Новій Олександрії (Пулаві) Люблінської губернії (у 1914 році інститут був евакуйований до Харкова; зараз це Харківський державний аграрний університет імені В. В. Докучаєва). У 1876 р. Антонович звертається до земельного питання і друкує в «Трудах Вольного экономического общества» статтю «Сельскохозяйственные сервитуты в Привислянском крае», а у наступні роки – низку статей з правових питань сільського господарства в журналі Міністерства державних маєтностей «Сельское хозяйство и лесоводство»: «Черезполосное землевладение, его происхождение и хозяйственное значение», «Экономико-юридические основания разверстания черезполосных земель», «Общинный труд в сельском хозяйстве». У 1877 році він захистив дисертацію на здобуття ступеня магістра політичної економії на тему «Теория ценности. Критико-экономическое исследование» (видана окремою книгою у Варшаві у 1877 р.). Рецензент '''[[Піхно_Дмитро_Іванович|<span style="color:#3366BB">Д. І. Піхно</span>]]''' зазначав, що основу свого вчення Антонович запозичив у Д. Рікардо та К. Маркса, а теорія цінностей, запропонована Афіногеном Яковичем, не вірна. Однак Піхно підкреслив, що критика різних теорій цінностей «в большинстве случаев остроумна и ведется мастерски. Вообще критический элемент – лучшая сторона работы Антоновича» (Пихно Д. Разбор сочинения А. Антоновича «Теория ценности» / Д. Пихно // Университетские известия. – 1878. – № 1. – С. 14). У 1879 р. А. Я. Антонович видав у Варшаві свої лекції під назвою «Основания политической экономии». У тому ж році він був затверджений на посаді професора. А у 1880 році його призначають членом правління Новоолександрійського інституту та завідуючим інститутськими маєтками. |
У 1882 році Антонович переїхав до Києва, де отримав посаду доцента кафедри поліцейського права Київського університету св. Володимира. Крім того, він викладав політичну економію та статистику на Вищих жіночих курсах (з 1906 року університет святої княгині Ольги). У 1883 році вчений зробив ще один крок на науковій стезі – захистив дисертацію «Теория бумажно-денежного обращения и государственные кредитные билеты», здобув ступінь доктора політичної економії і статистики та звання професора. | У 1882 році Антонович переїхав до Києва, де отримав посаду доцента кафедри поліцейського права Київського університету св. Володимира. Крім того, він викладав політичну економію та статистику на Вищих жіночих курсах (з 1906 року університет святої княгині Ольги). У 1883 році вчений зробив ще один крок на науковій стезі – захистив дисертацію «Теория бумажно-денежного обращения и государственные кредитные билеты», здобув ступінь доктора політичної економії і статистики та звання професора. | ||
− | В цей же період Антонович поєднує активну журналістську діяльність з викладацькою роботою в університеті. У 1883–1884 роках Антонович тимчасово замінив на посаді головного редактора газети «Киевлянин» свого університетського товариша Д. І. Піхна | + | В цей же період Антонович поєднує активну журналістську діяльність з викладацькою роботою в університеті. У 1883–1884 роках Антонович тимчасово замінив на посаді головного редактора газети «Киевлянин» свого університетського товариша Д. І. Піхна, який у цей час збирав матеріал для докторської дисертації за кордоном. |
У 1887–1892 роках професор Антонович вже як постійний головний редактор підписував до друку тиражі помірковано-консервативної газети «Киевское Слово», яка була заснована за сприяння С. Ю. Вітте, котрий у той час керував Південно-Західними залізницями та жив у Києві. У спогадах про цю історію Вітте пояснював свою участь в «Киевском слове» необхідністю мати трибуну для полеміки з фінансистом Д. І. Піхно, який видавав газету «Киевлянин» та критикував на її сторінках тарифну політику, котра проводилась міністерством шляхів сполучення та керуючим Південно-Західними залізницями. Вітте зазначав, що «не хотел взять на себя открытие газеты в Киеве, потому что … считал, что это положение несовместимо с местом управляющего Юго-Западными дорогами, то в конце концов газета эта была открыта на имя Антоновича, и Антонович сделался как ее редактором, так и издателем» (Витте С. Ю. Воспоминания : в 3 т. / С. Ю. Витте. – Москва : Соцэкгиз, 1960. – Т. 1. – С. 171). Газета стала однією з найвпливовіших серед провінційних видань на теренах Російської імперії. ЇЇ наклад становив від 2 до 5 тисяч примірників. | У 1887–1892 роках професор Антонович вже як постійний головний редактор підписував до друку тиражі помірковано-консервативної газети «Киевское Слово», яка була заснована за сприяння С. Ю. Вітте, котрий у той час керував Південно-Західними залізницями та жив у Києві. У спогадах про цю історію Вітте пояснював свою участь в «Киевском слове» необхідністю мати трибуну для полеміки з фінансистом Д. І. Піхно, який видавав газету «Киевлянин» та критикував на її сторінках тарифну політику, котра проводилась міністерством шляхів сполучення та керуючим Південно-Західними залізницями. Вітте зазначав, що «не хотел взять на себя открытие газеты в Киеве, потому что … считал, что это положение несовместимо с местом управляющего Юго-Западными дорогами, то в конце концов газета эта была открыта на имя Антоновича, и Антонович сделался как ее редактором, так и издателем» (Витте С. Ю. Воспоминания : в 3 т. / С. Ю. Витте. – Москва : Соцэкгиз, 1960. – Т. 1. – С. 171). Газета стала однією з найвпливовіших серед провінційних видань на теренах Російської імперії. ЇЇ наклад становив від 2 до 5 тисяч примірників. | ||
Рядок 59: | Рядок 55: | ||
Наукова творчість Антоновича його сучасниками і нащадками була оцінена по різному. Так, в одному з авторитетних видань початку ХХ століття зазначалося: «Научные труды Антоновича отличаются большою тяжеловесностью и сбивчивостью изложения; целые страницы дословно переходят из предыдущих страниц в последующие; наконец, автор почти совершенно игнорирует русскую и иностранную специальную литературу предмета за последние 30 лет. Например, в «Теории ценности» отведено обширное место изложению взглядов Бастиа, тогда как учению Маркса посвящено мимоходом две странички. Образцы истинной науки Антонович находит преимущественно у давно почивших Кэри, Маклеода, Бастиа, Молинари, нередко не идёт дальше Ад. Смита и Шторха. В «Теории бумажно-денежного обращения» он стоит одновременно и за, и против бумажных денег, не одобряя ни изъятия из обращения излишне выпущенных билетов, ни чрезмерного умножения их» (Большая энциклопедия : словарь общедоступных сведений по всем отраслям знания / ред. С. Н. Южаков. – 4-е изд., стер. – Санкт-Петербург : Просвещение, [1900]. – Т. 1. – С. 706). | Наукова творчість Антоновича його сучасниками і нащадками була оцінена по різному. Так, в одному з авторитетних видань початку ХХ століття зазначалося: «Научные труды Антоновича отличаются большою тяжеловесностью и сбивчивостью изложения; целые страницы дословно переходят из предыдущих страниц в последующие; наконец, автор почти совершенно игнорирует русскую и иностранную специальную литературу предмета за последние 30 лет. Например, в «Теории ценности» отведено обширное место изложению взглядов Бастиа, тогда как учению Маркса посвящено мимоходом две странички. Образцы истинной науки Антонович находит преимущественно у давно почивших Кэри, Маклеода, Бастиа, Молинари, нередко не идёт дальше Ад. Смита и Шторха. В «Теории бумажно-денежного обращения» он стоит одновременно и за, и против бумажных денег, не одобряя ни изъятия из обращения излишне выпущенных билетов, ни чрезмерного умножения их» (Большая энциклопедия : словарь общедоступных сведений по всем отраслям знания / ред. С. Н. Южаков. – 4-е изд., стер. – Санкт-Петербург : Просвещение, [1900]. – Т. 1. – С. 706). | ||
− | Проте сучасні економісти зовсім іншої думки про науковий доробок А. Я. Антоновича. Зокрема, російський вчений В. О. Томсинов пише, що основна причина неприйняття А. Я. Антоновича як вченого зі сторони сучасних йому публіцистів – його патріотичні погляди. Антонович писав:[[Файл:0 patriotizm.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии / А. Я. Антонович.– Киев, 1914. – Т. 1 : Введение и основные силы, действующие в национальном хозяйстве. – С. 230). У виданні «Фінансова думка України» наголошується: «Думки, висловленні вченим-економістом, випередили час. Його концепція паперово-грошового обігу заклала основи розвитку сучасної монетарної теорії» (Фінансова думка України : у 3 т. / С. І. Юрій, С. В. Льовочкін, В. М. Федосов, П. І. Юхименко ; за наук. ред. В. М. Федосова. – Київ : Кондор ; Тернопіль : Економічна думка, 2010. – Т. 2 : Енциклопедія. – С. 38). | + | Проте сучасні економісти зовсім іншої думки про науковий доробок А. Я. Антоновича. Зокрема, російський вчений В. О. Томсинов пише, що основна причина неприйняття А. Я. Антоновича як вченого зі сторони сучасних йому публіцистів – його патріотичні погляди. Антонович писав:[[Файл:0 patriotizm.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии / А. Я. Антонович.– Киев, 1914. – Т. 1 : Введение и основные силы, действующие в национальном хозяйстве. – С. 230). У виданні «Фінансова думка України» наголошується: «Думки, висловленні вченим-економістом, випередили час. Його концепція паперово-грошового обігу заклала основи розвитку сучасної монетарної теорії» (Фінансова думка України : у 3 т. / С. І. Юрій, С. В. Льовочкін, В. М. Федосов, П. І. Юхименко ; за наук. ред. В. М. Федосова. – Київ : Кондор ; Тернопіль : Економічна думка, 2010. – Т. 2 : Енциклопедія. – С. 38).<br> |
+ | |||
+ | [[Файл:PodpisKurylenko.png|right|110px]]<br><br /> | ||
+ | |||
+ | |||
+ | | ||
+ | | ||
+ | | ||
+ | | ||
+ | | ||
+ | [[Файл:Razdelitel.png|150px]] | ||
+ | | ||
+ | | ||
+ | | ||
+ | [[Файл:Razdelitel.png|150px]]<br> | ||
А. Я. Антонович зосереджував свою увагу на дослідженні питань політичної економії. Він підготував курс лекцій з політичної економії – «Основания политической экономии», який перевидавав кілька разів без суттєвих змін, а також окремо видав працю «Теорія цінності». | А. Я. Антонович зосереджував свою увагу на дослідженні питань політичної економії. Він підготував курс лекцій з політичної економії – «Основания политической экономии», який перевидавав кілька разів без суттєвих змін, а також окремо видав працю «Теорія цінності». | ||
Рядок 66: | Рядок 76: | ||
<p>Він не обмежується визначенням предмета політичної економії, а простежує його визначення цілим рядом економістів, як західних, так і вітчизняних. Зокрема він посилається на праці вітчизняних економістів Т. Степанова, І. Горлова, М. Бунге, М. Вольського (Див.: Антонович А. Я. Основания политической экономии / А. Я. Антонович. – Варшава, 1879. – Вып. 1. – С. 11). Загальний висновок автора полягає в тому, що, незважаючи на розбіжності у визначенні предмета політичної економії економістами, всім їм притаманні спільні риси. А. Антонович пише:[[Файл:3 Vse odinakovo.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 12). Що ж до суспільного елемента, то економісти віддають перевагу відносинам обміну, а також питанню боротьби і спільності в діяльності й устремліннях людей. Саме на цій основі, підкреслює автор, формуються протилежні напрями і школи економічної думки. Як приклад він наводить погляди Кері і Маклеода. Спроба проаналізувати і дати свою оцінку досить складному питанню політичної економії свідчить про обізнаність Антоновича з працями західних економістів, а також про вміння вести науковий аналіз. Його критичні оцінки, якщо й не всебічні, то принаймні оригінальні.</p> | <p>Він не обмежується визначенням предмета політичної економії, а простежує його визначення цілим рядом економістів, як західних, так і вітчизняних. Зокрема він посилається на праці вітчизняних економістів Т. Степанова, І. Горлова, М. Бунге, М. Вольського (Див.: Антонович А. Я. Основания политической экономии / А. Я. Антонович. – Варшава, 1879. – Вып. 1. – С. 11). Загальний висновок автора полягає в тому, що, незважаючи на розбіжності у визначенні предмета політичної економії економістами, всім їм притаманні спільні риси. А. Антонович пише:[[Файл:3 Vse odinakovo.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 12). Що ж до суспільного елемента, то економісти віддають перевагу відносинам обміну, а також питанню боротьби і спільності в діяльності й устремліннях людей. Саме на цій основі, підкреслює автор, формуються протилежні напрями і школи економічної думки. Як приклад він наводить погляди Кері і Маклеода. Спроба проаналізувати і дати свою оцінку досить складному питанню політичної економії свідчить про обізнаність Антоновича з працями західних економістів, а також про вміння вести науковий аналіз. Його критичні оцінки, якщо й не всебічні, то принаймні оригінальні.</p> | ||
− | Провівши відповідне дослідження, Антонович знову повертається до визначення предмета політичної економії:[[Файл:4 Politicheskaja ekonomija.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 18). Варта уваги думка Антоновича про об’єктивний характер економічних законів:[[Файл:5 zakoni.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 18). | + | Провівши відповідне дослідження, Антонович знову повертається до визначення предмета політичної економії:[[Файл:4 Politicheskaja ekonomija.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 18). Варта уваги думка Антоновича про об’єктивний характер економічних законів:[[Файл:5 zakoni.jpg|center|500px]]<div style="padding:0px 290px">(Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 18).</div> |
Подальше дослідження Антонович будує за логічною схемою, запропонованою Сеєм, яка згодом стала стандартною. Політична економія, пише він, вивчає окремі закони суспільності у сфері виробництва, у сфері розподілу і в сфері споживання. | Подальше дослідження Антонович будує за логічною схемою, запропонованою Сеєм, яка згодом стала стандартною. Політична економія, пише він, вивчає окремі закони суспільності у сфері виробництва, у сфері розподілу і в сфері споживання. | ||
− | У виробництві беруть участь три фактори: природа, праця і капітал. Визнавши природу за фактор виробництва, Антонович критично оцінює праці економістів, які заперечували участь сил природи у створенні цінності. Праця – не лише фактор виробництва, вона є [[Файл:6 nravstvennim.jpg|240px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 46). На цьому аспекті ролі праці в суспільному житті Антонович зупиняється досить докладно. Він наголошує не лише на моральній стороні праці як основі людського життя, а й підсилює роль морального елемента в економічній діяльності.[[Файл:7 razvitie.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 58–59). | + | У виробництві беруть участь три фактори: природа, праця і капітал. Визнавши природу за фактор виробництва, Антонович критично оцінює праці економістів, які заперечували участь сил природи у створенні цінності. Праця – не лише фактор виробництва, вона є [[Файл:6 nravstvennim.jpg|240px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 46). На цьому аспекті ролі праці в суспільному житті Антонович зупиняється досить докладно. Він наголошує не лише на моральній стороні праці як основі людського життя, а й підсилює роль морального елемента в економічній діяльності.[[Файл:7 razvitie.jpg|center|500px]]<div style="padding:0px 290px">(Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 58–59).</div> |
− | <p>Капіталом Антонович називає[[Файл:8 vsyakoe voobshe.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 60).</p> | + | <p>Капіталом Антонович називає[[Файл:8 vsyakoe voobshe.jpg|center|500px]]<div style="padding:0px 290px">(Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 1. – С. 60).</div></p> |
− | + | <p>Спеціальне дослідження Антонович присвятив теорії цінності. Питання цінності він називає основним у політичній економії, від розв’язання якого залежать інші питання цієї науки. Він указував на особливе значення розробки і правильного розуміння теорії цінності для Росії, де, як він писав,[[Файл:9 pod vlijaniem.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Теория ценности. Критико-экономическое исследование / А. Я. Антонович. – Варшава, 1877. – С. 5).</p> | |
− | Спеціальне дослідження Антонович присвятив теорії цінності. Питання цінності він називає основним у політичній економії, від розв’язання якого залежать інші питання цієї науки. Він указував на особливе значення розробки і правильного розуміння теорії цінності для Росії, де, як він писав,[[Файл:9 pod vlijaniem.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Теория ценности. Критико-экономическое исследование / А. Я. Антонович. – Варшава, 1877. – С. 5). | ||
А. Антонович докладно проаналізував думки економістів щодо цінності та відзначив, що їх не можна взяти за основу, бо всі вони помилкові як стосовно методу, так і змісту. Помилки, на його думку, зумовлені тим, що економісти в своїх дослідженнях аналізували цінність з погляду споживання або розподілу, або виробництва. | А. Антонович докладно проаналізував думки економістів щодо цінності та відзначив, що їх не можна взяти за основу, бо всі вони помилкові як стосовно методу, так і змісту. Помилки, на його думку, зумовлені тим, що економісти в своїх дослідженнях аналізували цінність з погляду споживання або розподілу, або виробництва. | ||
Рядок 86: | Рядок 95: | ||
Сучасні автори заперечують саму ідею можливості такого поєднання, мотивуючи це тим, що А. Антонович був противником К. Маркса (Див.: Ущаповський Ю. В. Еволюція теорії цінності в українській економічній думці (від давнини до початку XX століття) : [монографія] / Юрій Ущаповський ; М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Житомир. інж.-технол. ін-т. – Житомир : ЖІТІ, 2002. – С. 101). Антонович дійсно не сприймав економічної теорії Маркса. І піддавав її гострій критиці. Він, зокрема критикував трудову теорію цінності К. Маркса і показував її алогічність. Антонович пише:[[Файл:11 esli cennost.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Теория ценности. – С. 182). Саме на цьому висновку, підкреслює він, основана теорія цінності Маркса. Антонович не розрізняв категорій «праця» і «робоча сила». Він зробив висновок, що[[Файл:12 po etomu ucheniyu.jpg|center|500px]] | Сучасні автори заперечують саму ідею можливості такого поєднання, мотивуючи це тим, що А. Антонович був противником К. Маркса (Див.: Ущаповський Ю. В. Еволюція теорії цінності в українській економічній думці (від давнини до початку XX століття) : [монографія] / Юрій Ущаповський ; М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Житомир. інж.-технол. ін-т. – Житомир : ЖІТІ, 2002. – С. 101). Антонович дійсно не сприймав економічної теорії Маркса. І піддавав її гострій критиці. Він, зокрема критикував трудову теорію цінності К. Маркса і показував її алогічність. Антонович пише:[[Файл:11 esli cennost.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Теория ценности. – С. 182). Саме на цьому висновку, підкреслює він, основана теорія цінності Маркса. Антонович не розрізняв категорій «праця» і «робоча сила». Він зробив висновок, що[[Файл:12 po etomu ucheniyu.jpg|center|500px]] | ||
− | (Антонович А. Я. Теория ценности. – С. 183). | + | <div style="padding:0px 290px">(Антонович А. Я. Теория ценности. – С. 183).</div> |
Для підтвердження теорії цінності як уречевленої праці, продовжує автор, необхідно, щоб робітник із продукту своєї праці одержував лише ту частину, яка необхідна для його утримання, решту він повинен віддавати комусь іншому, інакше теорія цінності виявиться хибною. Антонович не лише критикує теорію цінності Маркса, називаючи її «чудернацькою», а й висловлює здивування з приводу її оцінки як «високонаукової» М. Зібером. | Для підтвердження теорії цінності як уречевленої праці, продовжує автор, необхідно, щоб робітник із продукту своєї праці одержував лише ту частину, яка необхідна для його утримання, решту він повинен віддавати комусь іншому, інакше теорія цінності виявиться хибною. Антонович не лише критикує теорію цінності Маркса, називаючи її «чудернацькою», а й висловлює здивування з приводу її оцінки як «високонаукової» М. Зібером. | ||
− | Залежно від визначення категорії цінності економістами, ними трактувалась і категорія розподілу. Антонович, як уже зазначалось, природу, працю і капітал розглядав як фактори виробництва і одночасно як самостійні джерела цінності (Див.: Антонович А. Я. Основания политической. – Вып. 1. – С. 68). Відповідно носіями цих факторів вважав землевласників, робітників і капіталістів, які одержують свою частку.[[Файл:13 obektivnost.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 2. – С. 144). Поділяючи погляди Кері й Бастіа, він зображує буржуазне суспільство як «гармонійне співробітництво» різних класів – учасників виробництва. Як свідок зростання класових суперечностей, посилення експлуатації робітничого класу Антонович твердив, що в міру розвитку продуктивних сил дедалі більшою мірою досягатиметься рівність учасників виробництва, тобто робітників, землевласників і капіталістів, яка забезпечить кожному одержання його частки у виробництві.[[Файл:14 eto zhe postepenno.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 2. – С. 144–145). | + | Залежно від визначення категорії цінності економістами, ними трактувалась і категорія розподілу. Антонович, як уже зазначалось, природу, працю і капітал розглядав як фактори виробництва і одночасно як самостійні джерела цінності (Див.: Антонович А. Я. Основания политической. – Вып. 1. – С. 68). Відповідно носіями цих факторів вважав землевласників, робітників і капіталістів, які одержують свою частку.[[Файл:13 obektivnost.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 2. – С. 144). Поділяючи погляди Кері й Бастіа, він зображує буржуазне суспільство як «гармонійне співробітництво» різних класів – учасників виробництва. Як свідок зростання класових суперечностей, посилення експлуатації робітничого класу Антонович твердив, що в міру розвитку продуктивних сил дедалі більшою мірою досягатиметься рівність учасників виробництва, тобто робітників, землевласників і капіталістів, яка забезпечить кожному одержання його частки у виробництві.[[Файл:14 eto zhe postepenno.jpg|center|500px]] |
+ | <div style="padding:0px 290px">(Антонович А. Я. Основания политической экономии. – Вып. 2. – С. 144–145).</div> | ||
Керуючись концепцією трисекторності політичної економії та розробленою ним теорією цінності, Антонович будує теорію обігу паперових грошей, яка була темою його докторської дисертації: «Теория бумажно-денежного обращения и государственные кредитные билеты». | Керуючись концепцією трисекторності політичної економії та розробленою ним теорією цінності, Антонович будує теорію обігу паперових грошей, яка була темою його докторської дисертації: «Теория бумажно-денежного обращения и государственные кредитные билеты». | ||
Рядок 97: | Рядок 107: | ||
А. Антонович пише про незручності, що виникали в умовах натурального обміну, виділенні поступово якогось товару, що частіше зустрічався в обміні як знаряддя обміну і, зрештою, використання золота і срібла як «мінового посередника». Він докладно аналізує причини, що зумовили використання золота і срібла як «грошового матеріалу». Антонович – прихильник товарного походження грошей.[[Файл:15 dengi predsavlyaut.jpg|center|430px]](Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения и государственные кредитные билеты / А. Я. Антонович. – Киев, 1883. – С. 8). Перш за все Антонович наголошує на тому, що золото і срібло має двояку цінність: індивідуальну і суспільну. Індивідуальна цінність – це цінність золота і срібла як дорогоцінних металів, матеріалу для прикрас. Суспільна цінність – це цінність золота і срібла як грошей. | А. Антонович пише про незручності, що виникали в умовах натурального обміну, виділенні поступово якогось товару, що частіше зустрічався в обміні як знаряддя обміну і, зрештою, використання золота і срібла як «мінового посередника». Він докладно аналізує причини, що зумовили використання золота і срібла як «грошового матеріалу». Антонович – прихильник товарного походження грошей.[[Файл:15 dengi predsavlyaut.jpg|center|430px]](Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения и государственные кредитные билеты / А. Я. Антонович. – Киев, 1883. – С. 8). Перш за все Антонович наголошує на тому, що золото і срібло має двояку цінність: індивідуальну і суспільну. Індивідуальна цінність – це цінність золота і срібла як дорогоцінних металів, матеріалу для прикрас. Суспільна цінність – це цінність золота і срібла як грошей. | ||
+ | <p>Своєрідність грошей як товару, на думку автора, – це взаємозалежність між цінністю і корисністю. Якщо решта товарів, втрачаючи цінність не втрачає корисності, то гроші – втрачають. Взаємозв’язок,[[Файл:16 vzaimnaja.jpg|center|600px]](Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 9). Розуміння і чітке усвідомлення цього взаємозв’язку [[Файл:17 predstavlyaet sobou.jpg|center|600px]]<div style="padding:0px 250px">(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 9).</div></p> | ||
+ | <p>А. Антонович розрізняє ці категорії і критикує авторів, які не бачили різниці між грішми і «паперовими міновими посередниками», заперечували самостійну цінність грошей.[[Файл:18 ne mozhet.jpg|center|600px]](Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 11). Саму ж цінність грошей він пов’язував з їх суспільною цінністю, з їх кількістю в країні, швидкістю обігу, з попитом на гроші та розвитком виробництва, його продуктивністю.</p> | ||
+ | <p>Розкриває Антонович і функції грошей, такі як міра цінності, засіб обігу, засіб платежу, засіб нагромадження, критично сприймаючи ідеї Вагнера, Кері, Рошера та ін. Особливу увагу автор приділяє суспільно-господарському призначенню грошей, пов’язуючи його з швидкістю обертання грошей, а також з тим, що[[Файл:19 dengi v proizvodstve.jpg|center|600px]]<div style="padding:0px 240px">(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 36).</div></p> | ||
− | + | Аналізує Антонович і паперові гроші, які поряд з кредитними білетами відносить до «грошових сурогатів». Він висловлює думку про те, що, коли за сурогатними грошима буде визнана суспільна цінність, вони виконуватимуть функції грошей. У російській літературі, пише він, ця думка була висловлена ще на початку ХVІІІ ст. І. Посошковим, а указом Катерини ІІ від 29 грудня 1768 р. паперові гроші були введені в обіг. | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | Аналізує Антонович і паперові гроші, які поряд з кредитними білетами відносить до «грошових сурогатів». Він висловлює | ||
А. Антонович дотримується думки, що стосовно паперових грошей мають діяти ті ж закони, що й до повноцінних грошей. Їх кількість, а отже й цінність мають залежати від попиту й пропонування. Він заперечує придатність кількісної теорії грошей Рікардо і його послідовників, мотивуючи це змінами, що відбуваються в економічному стані країни. | А. Антонович дотримується думки, що стосовно паперових грошей мають діяти ті ж закони, що й до повноцінних грошей. Їх кількість, а отже й цінність мають залежати від попиту й пропонування. Він заперечує придатність кількісної теорії грошей Рікардо і його послідовників, мотивуючи це змінами, що відбуваються в економічному стані країни. | ||
Крім того, Антонович висловлює думку щодо різних наслідків, породжених додатковою емісією паперових грошей, як для економіки в цілому, так і безпосередньо для споживання. Економічні явища, економічний розвиток [[Файл:20 mogut.jpg|center|600px]] | Крім того, Антонович висловлює думку щодо різних наслідків, породжених додатковою емісією паперових грошей, як для економіки в цілому, так і безпосередньо для споживання. Економічні явища, економічний розвиток [[Файл:20 mogut.jpg|center|600px]] | ||
− | (Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 49). Якщо паперові гроші випускаються для обслуговування споживання, обігу, то їх надмірний випуск становитиме[[Файл:21 dejstvitelnoe zlo.jpg|center|600px]](Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 51). | + | (Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 49). Якщо паперові гроші випускаються для обслуговування споживання, обігу, то їх надмірний випуск становитиме[[Файл:21 dejstvitelnoe zlo.jpg|center|600px]]<div style="padding:0px 240px">(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращения … – С. 51).</div> |
+ | <p>Звертає увагу автор і на роль кредитних (банківських) білетів і паперових грошей в економічному житті. Він чітко розмежовує банківські білети і паперові гроші, відстежує їх рух і відповідно вплив на економічний розвиток. Проаналізувавши історію грошового обігу в Росії, починаючи з реформи 1 липня 1839 р. «Про влаштування грошової системи», Антонович висловлює ряд пропозицій, спрямованих на його реформування. Саме вони, вважає Антонович, допоможуть підготувати реформу грошового обігу. Він наголошує на необхідності переходу від паперових грошей до повноцінних. [[Файл:22 strana.jpg|center|600px]]<div style="padding:0px 240px">(Антонович А. Я. Теория бумажно-денежного обращоло виробничої цінності. | ||
+ | |||
+ | Проти такого визначення цінності висловили критичні зауваження сучасники Антоновича, зокрема Д. І. Піхно. Він критикував Антоновича не за його твердження про продуктивність трьох факторів виробництва, а лише за відсутність одиниці для вимірювання їх продуктивності. | ||
− | + | Сучасні автори заперечують саму ідею можливості такого поєднання, мотивуючи це тим, що А. Антонович був противником К. Маркса (Див.: Ущаповський Ю. В. Еволюція теорії цінності в українській економічній думці (від давнини до початку XX століття) : [монографія] / Юрій Ущаповський ; М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Житомир. інж.-технол. ін-т. – Житомир : ЖІТІ, 2002. – С. 101). Антонович дійсно не сприймав економічної теорії Маркса. І піддавав її гострій критиці. Він, зокрема критикував трудову теорію цінності К. Маркса і показував її алогічність. Антонович пише:[[Файл:11 esli cennost.jpg|center|500px]](Антонович А. Я. Теория ценности. – С. 182). Саме на цьому висновку, підкреслює він, основана теорія цінності Маркса. Антонович не розрізняв категорій «праця» і «робоча сила». Він зробив висновок, що[[Файл:12 po etomu ucheniyu.jpg|center|500px]] | |
+ | ения … – С. 90).</div></p> | ||
Теоретичні розробки Антоновича і його висновки щодо переходу до металевого грошового обігу мали прогресивне значення. Вони розвивались в руслі ідей представників металістичної теорії, що формувались напередодні підготовки і проведення грошової реформи 1895–1897 рр. | Теоретичні розробки Антоновича і його висновки щодо переходу до металевого грошового обігу мали прогресивне значення. Вони розвивались в руслі ідей представників металістичної теорії, що формувались напередодні підготовки і проведення грошової реформи 1895–1897 рр. | ||
− | [[Файл: | + | [[Файл:PodpisKornij4uk.png|right|130px]]<br><br /> |
</spoiler> | </spoiler> | ||
<br> | <br> | ||
− | <spoiler text="Відомі вчені та авторитетні джерела про Афіногена Яковича Антоновича"><div align="justify"><h3><center> | + | <spoiler text="Відомі вчені та авторитетні джерела про Афіногена Яковича Антоновича">__NOTOC__<div align="justify"><h3><center>Роман Михайлович Орженцький (1863–1923) – український та російський економіст, статистик кінця ХІХ – початку ХХ століття, академік УАН</center></h3>[[Файл:Orgenckij na Antonovi4a94-95.jpg|center]]<small>''' Орженцкий Р.''' Учение о ценности у классиков и канонистов : политико-экономический очерк / Р. Орженцкий. – Одесса : тип. Штаба округа, 1896. – C. 94–95.</small> |
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | <h3><center>Степан Миколайович Злупко (1931 – 2006) – український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3>«У своєму курсі „Політичної економії" вчений виокремив морально-етичні засади цивілізаційного розвитку, виділив його „національно-економічний період", духовно-моральні джерела поступу, етичні умовиnbsp; виробництва і т. д. Усі цінності, закладені А. Антоновичем у його лекціях, відповідали ментальності та світогляду українців, вони перекликаються і з демократичними і гуманістичними цінностями сучасності. Це дає підстави порадити колегам-економістам зацікавитися науковою творчістю А. Антоновича та інших українських вчених того часу».<br><small>''' Злупко С.''' Персоналії і теорії української економічної думки / Степан Злупко. – Львів : Євросвіт, 2002. – С. 170. | |
+ | </small> | ||
<h3><center>Валентина Михайлівна Фещенко (нар. 1955 р.) – український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3>«В економічній літературі обговорювалась і проблема суперечностей, які несла з собою в ринкове господарство велика промисловість. Оскільки більшість представників української економічної думки зазначали об'єктивний характер процесу концентрації виробництва, то і боротися вони пропонували не з великими монополізованими об'єднаннями, а з негативними наслідками їхньої діяльності. | <h3><center>Валентина Михайлівна Фещенко (нар. 1955 р.) – український економіст, доктор економічних наук, професор</center></h3>«В економічній літературі обговорювалась і проблема суперечностей, які несла з собою в ринкове господарство велика промисловість. Оскільки більшість представників української економічної думки зазначали об'єктивний характер процесу концентрації виробництва, то і боротися вони пропонували не з великими монополізованими об'єднаннями, а з негативними наслідками їхньої діяльності. | ||
− | Разом з тим деякі економісти пояснювали процес концентрації виробництва не об'єктивним ходом розвитку капіталістичного способу виробництва, а суб'єктивно-психологічними мотивами. Таку думку, зокрема, поділяв А. Антонович, «Концентрацію матеріальних капіталів, — писав він 1914 року, — легко пояснюють інстинктами наживи та спритністю експлуататорів». Суб'єктивний підхід до аналізу процесу концентрації виробництва був значно менше поширений в українській економічній думці, але він існував, відбиваючи погляди певної групи представників суб'єктивно-психологічного напряму економічної думки України розглядуваного періоду (Д. Піхно, А. Рафалович, А. Антонович та ін.)».<br> | + | Разом з тим деякі економісти пояснювали процес концентрації виробництва не об'єктивним ходом розвитку капіталістичного способу виробництва, а суб'єктивно-психологічними мотивами. Таку думку, зокрема, поділяв А. Антонович, «Концентрацію матеріальних капіталів, — писав він 1914 року, — легко пояснюють інстинктами наживи та спритністю експлуататорів». Суб'єктивний підхід до аналізу процесу концентрації виробництва був значно менше поширений в українській економічній думці, але він існував, відбиваючи погляди певної групи представників суб'єктивно-психологічного напряму економічної думки України розглядуваного періоду (Д. Піхно, А. Рафалович, А. Антонович та ін.)».<br><small>''' Фещенко В. М.''' Дослідження проблем становлення та розвитку ринкового господарства в працях економістів України другої половини XIX-початку XX ст. : монографія / В. М. Фещенко. – Київ : КНЕУ, 2003. – С. 71.</small> |
− | <small>''' Фещенко В. М.''' Дослідження проблем становлення та розвитку ринкового господарства в працях економістів України другої половини XIX-початку XX ст. : монографія / В. М. Фещенко. – Київ : КНЕУ, 2003. – С. 71.</small> | ||
− | <h3><center> | + | <h3><center>Ретроспектива ринкових перетворень в Україні: сучасний дискурс</center></h3>«А. Антонович дослідив нові явища в галузі грошового господарства, започаткував розробку новітньої монетарної теорії, що формувалась в умовах капіталістичної модернізації господарства, розвитку кредитно-грошових відносин і пошуків шляхів стабілізації та форм регулювання паперово-грошового обігу. Саме українському економісту належить заслуга введення у науковий обіг нової категорії – «попит на гроші». Ця концептуальна новація, яку приписують кембриджській школі політичної економії, з’явилась у роботах А. Антоновича значно раніше. Вчений додав важливе, як на той час, уточнення до кількісної теорії: ціни на товарну продукцію визначаються не лише кількістю грошей, але і взаємозалежністю між попитом на гроші та кількістю грошей в обігу».<br><small>''' Ретроспектива ринкових перетворень в Україні''': сучасний дискурс / [Л. П. Горкіна, С. О. Біла, В. В. Небрат та ін.] ; за ред. Л. П. Горкіної ; НАН України, Ін-т екон. та прогнозування. – Київ : ДУ "Ін-т екон. та прогнозування НАНУ", 2010. – С. 287.</small> |
− | |||
</div></spoiler> | </div></spoiler> | ||
<br> | <br> | ||
− | <spoiler text="Твори"><div align="justify"><ul type="square"><li>'''Конспект лекций по полицейскому праву''' / А. Я. Антонович // Поліцейське право в Університеті Святого Володимира : у 2 кн. / за ред. І. С. Гриценка ; [уклад.: І. С. Гриценко, В. А. Короткий]. – Київ : Либідь, 2010. – Кн. 1. – С. 353–410. – (Пам’ятки правничої думки Київського університету).<br>''Шифр зберігання книги:'' ''' | + | <spoiler text="Твори"><div align="justify"><ul type="square"><li>'''Конспект лекций по полицейскому праву''' / А. Я. Антонович // Поліцейське право в Університеті Святого Володимира : у 2 кн. / за ред. І. С. Гриценка ; [уклад.: І. С. Гриценко, В. А. Короткий]. – Київ : Либідь, 2010. – Кн. 1. – С. 353–410. – (Пам’ятки правничої думки Київського університету).<br>''Шифр зберігання книги:'' '''340 П50''' |
− | <li>'''Курс государственного благоустройства''' (полицейского права) / А. Антонович. – Киев, 1890. – Ч. 1. – 410 с. ; Ч. 2. – VIII, 312 с.<br>''Шифр зберігання книги в '''< | + | <li>'''Курс государственного благоустройства''' (полицейского права) / А. Антонович. – Киев, 1890. – Ч. 1. – 410 с. ; Ч. 2. – VIII, 312 с.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.nbuv.gov.ua/ НБУВ]</span>''':'' '''Бунге 582''' |
− | <li>'''Курс государственного благоустройства''' (полицейского права) / А. Я. Антонович // Антологія української юридичної думки / за заг. ред. Ю. С. Шемшученка. – Київ : Юридична книга, 2003. – Т. 5 : Поліцейське та адміністративне право. – С. 300–329.<br>''Шифр зберігання книги:'' ''' | + | <li>'''Курс государственного благоустройства''' (полицейского права) / А. Я. Антонович // Антологія української юридичної думки / за заг. ред. Ю. С. Шемшученка. – Київ : Юридична книга, 2003. – Т. 5 : Поліцейське та адміністративне право. – С. 300–329.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''340 А72''' |
− | <li>'''Курс политической экономии''' : лекции, чит. в Ун-те св. Владимира / А. Я. Антонович. – Киев, 1886. – VI, 654 с. | + | <li>'''Курс политической экономии''' : лекции, чит. в Ун-те св. Владимира / А. Я. Антонович. – Киев, 1886. – VI, 654 с.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.nbuv.gov.ua/ НБУВ]</span>''':'' '''В 173617''' |
− | <li>'''Основания политической экономии''' : пособие для курса, читаемого в Ин-те Сельского Хозяйства и Лесоводства Новой Александрии / А. Антонович. – Варшава : Тип. К. Ковалевского, 1879. – Вып. 1. – 136 с. – | + | <li>'''Основания политической экономии''' : пособие для курса, читаемого в Ин-те Сельского Хозяйства и Лесоводства Новой Александрии / А. Антонович. – Варшава : Тип. К. Ковалевского, 1879. – Вып. 1. – 136 с. – Див. повний текст в колекції цифрової бібліотеки КНЕУ «Економічна спадщина України»: '''http://lib.kneu.edu.ua/ua/Kollektsii_tsifrovoy_biblioteki/'''<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.1 A72''' |
− | <li>'''Основания политической экономии''' | + | <li>'''Основания политической экономии''' : пособие для курса, читаемого в Ин-те Сельского Хозяйства и Лесоводства Новой Александрии / А. Антонович. – Варшава : Тип. К. Ковалевского, 1879. – Вып. 2. – 191 с.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.nbuv.gov.ua/ НБУВ]</span>''':'' '''В98875/2''' |
− | <li>'''Основания политической экономии''' / А. Я. Антонович. – Киев, 1914. – Т. 1 : Введение и основные силы, действующие в национальном хозяйстве. – 710 с. – | + | <li>'''Основания политической экономии''' / А. Я. Антонович. – Киев, 1914. – Т. 1 : Введение и основные силы, действующие в национальном хозяйстве. – 710 с. – Див. повний текст в колекції цифрової бібліотеки КНЕУ «Економічна спадщина України»: '''http://lib.kneu.edu.ua/ua/Kollektsii_tsifrovoy_biblioteki/'''<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.1 A72''' |
− | <li>'''Теория бумажно-денежного обращения и государственные кредитные билеты''' | + | <li>'''Теория бумажно-денежного обращения и государственные кредитные билеты''' / А. Я. Антонович. – Киев, 1883. – 262 с.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.nbuv.gov.ua/ НБУВ]</span>''':'' '''В12463''' |
− | <li>'''Теорія паперово-грошового обігу і державні кредитні білети''' / А. Антонович // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд., авт. вступ. розд., наук. ред. перекладів С. М. Злупко. – Київ : Знання, 2007. – С. 182–187.<br>''Шифр зберігання книги:'' ''' | + | <li>'''Теорія паперово-грошового обігу і державні кредитні білети''' / А. Антонович // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд., авт. вступ. розд., наук. ред. перекладів С. М. Злупко. – Київ : Знання, 2007. – С. 182–187.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 У45''' |
− | <li>'''Теорія паперово-грошового обігу та державні кредитні білети''' / А. Я. Антонович // Фінансова думка України : у 3 т. / авт.-упоряд. С. І. Юрій, С. В. Льовочкін, В. М. Федосов, П. І. Юхименко ; за наук. ред. В. М. Федосова. – Київ : Кондор ; Тернопіль : Економічна думка, 2010. – Т. 3, ч. 1 : Хрестоматія. – С. 205–235.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''336 | + | <li>'''Теорія паперово-грошового обігу та державні кредитні білети''' / А. Я. Антонович // Фінансова думка України : у 3 т. / авт.-упоряд. С. І. Юрій, С. В. Льовочкін, В. М. Федосов, П. І. Юхименко ; за наук. ред. В. М. Федосова. – Київ : Кондор ; Тернопіль : Економічна думка, 2010. – Т. 3, ч. 1 : Хрестоматія. – С. 205–235.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''336 Ф59''' |
− | <li>'''Теория ценности.''' Критико-экономическое исследование | + | <li>'''Теория ценности.''' Критико-экономическое исследование / А. Я. Антонович. – Варшава, 1877. – 198 с.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.nbuv.gov.ua/ НБУВ]</span>''':'' '''В178011''' |
− | <li>'''Теорія цінності''' / А. Антонович // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд., авт. вступ. розд., наук. ред. перекладів С. М. Злупко. – Київ : Знання, 2007. – С. 179–181.<br>''Шифр зберігання книги:'' ''' | + | <li>'''Теорія цінності''' / А. Антонович // Українська економічна думка : хрестоматія / М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Екон. ф-т ; упоряд., авт. вступ. розд., наук. ред. перекладів С. М. Злупко. – Київ : Знання, 2007. – С. 179–181.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 У45''' |
</spoiler> | </spoiler> | ||
<br> | <br> | ||
− | <spoiler text="Література"><ul type="square"><li>''' | + | <spoiler text="Література"><div align="justify"><ul type="square"> |
− | + | <li>'''Большая энциклопедия''' : словарь общедоступных сведений по всем отраслям знания / ред. С. Н. Южаков. – 4-е изд., стер. – Санкт-Петербург : Просвещение, [1900]. – Т. 1. – С. 706.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''030 Б79''' | |
− | <li>''' | + | <li>'''Міжнародна поліцейська енциклопедія''' = International Police Encyclopedia : у 10 т. / ред. Ю. І. Римаренко. – Київ : Ін Юре, 2003– . – Т. 1. – 2003. – С. 38–39 ; Т. 2. – 2005. – С. 121.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''351 М58''' |
− | < | + | <li>'''Биографический словарь профессоров и преподавателей Императорского университета св. Владимира (1834–1884)''' / сост. и изд. под ред. В. С. Иконникова. – Киев, 1884. – С. 23. – Режим доступу: '''http://www.rare.univ.kiev.ua/ukr/showbook/showbook.php3?0477576'''. – Дата обращения: 27.12.2016.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.nbuv.gov.ua/ НБУВ]</span>''':'' '''В 199254'''<br> |
− | + | ''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.library.univ.kiev.ua/ukr/title4.php3 Науковій бібліотеці ім. М. Максимовича]</span>''':'' '''378(К.ун-т)''' | |
− | ''Шифр зберігання | + | <li>'''Антонович А. Я.''' : некролог // Исторический вестник. – 1917. – № 7–8 (июль–август). – <u>'''[[Медіа:nekrolog.pdf|<span style="color:#3366BB">С. 287</span>]]'''</u>.<br>''Шифр зберігання журналу в '''<span class="plainlinks">[http://nibu.kiev.ua/ НІБ України]</span>''':'' '''05 И90''' |
− | <li>'''Антонович | + | <li>'''Антонович Афіноген Якович (1848–1917)''' // Професори Київського університету : короткий біогр. довідник : [містить 2046 біогр. ст., присвяч. проф. ун-ту] / М-во освіти і науки України, Київ. нац. ун-т ім. Тараса Шевченка ; [редкол.: Л. В. Губерський (голова) та ін. ; передм. Л. В. Губерського ; наук. ред. Ю. В. Латиш]. – Київ : Київ. ун-т, 2019. – С. 18. |
− | + | <br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.library.univ.kiev.ua/ukr/title4.php3 Науковій бібліотеці ім. М. Максимовича]</span>''':'' '''СФ(378(К.ун-т) 1733975''' | |
− | < | + | <li> '''Гриценко І. С.''' Юридичний факультет Університету Святого Володимира 1834–1920 / І. С. Гриценко ; [редкол.: Л. В. Губерський, Г. І. Балюк, І. А. Безклубний та ін.]. – Київ : Либідь, 2009. – С. 139–143.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.library.univ.kiev.ua/ukr/title4.php3 Науковій бібліотеці ім. М. Максимовича]</span>''':'' '''СФ 1629956''' |
− | <li>''' | + | <li>'''Дмитриченко Л. И.''' История экономических учений : учеб. пособие для студ. вузов / Л. И. Дмитриченко. – Донецк : КИТИС, 1999. – С. 295–296.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 Д53''' |
− | <li>''' | + | <li>'''Звід пам'яток історії та культури України''' : енцикл. вид. : у 28 т. / ред.: В. А. Смолій, П. Т. Тронько. – Київ : Укр. енцикл., 1999. – Кн. 1, ч. 1.– C. 260–261.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''94(477) З-43''' |
− | <li>''' | + | <li>'''Злупко С. М.''' Економічна думка України (від давнини до сучасності) : навч. посіб. / С. Злупко. – Львів : ЛНУ ім. Івана Франка, 2000. – С. 210–214.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 З-68 (Колекція професора Л. Я. Корнійчук)''' |
− | <li>'''Злупко С.''' | + | <li>'''Злупко С. М.''' Історія економічної теорії : підручник / С. М. Злупко ; Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка. – 2-ге вид., випр. і допов. – Київ : Знання, 2005. – С. 382–387.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 З-68''' |
− | <li>Історія | + | <li>'''Злупко С.''' Теорія цінності Афіногена Антоновича / С. Злупко // Персоналії і теорія української економічної думки / С. Злупко. – Львів : Євросвіт, 2002. – С. 166–170.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 З-68''' |
− | <li>''' | + | <li>'''Історія економічних учень''' : підручник : у 2 ч. / за ред. В. Д. Базилевича. – 2-ге вид., випр. – Київ : Знання, 2005. – Ч. 1. – С. 151–152, 159–162.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 І-90''' |
− | <li>''' | + | <li>'''Корнійчук Л. Я.''' Історія економічної думки України : навч. посіб. / Л. Я. Корнійчук ; М-во освіти і науки України, Київський нац. екон. ун-т. – Київ : КНЕУ, 2004. – С. 198–204. – (До 100-річчя Київського національного економічного університету). – Див. повний текст в Електронній бібліотеці: '''http://lib.kneu.edu.ua/ua/e_resours_bibl/elek_bibl_litr/'''.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 К67''' |
− | + | <li>'''Коропецький І.-С.''' Українські економісти ХІХ століття та західна наука / Іван-Святослав Коропецький. – Київ : Либідь, 1993. – С. 28.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.nbuv.gov.ua/ НБУВ]</span>''':'' '''ВА551522''' | |
− | <li>''' | + | <li>'''Коротчук К.''' Бичаль: минуле і сьогодення / Катерина Коротчук. – Рівне : ФОП Олейник В. А., 2012. – С. 129–136.<br>''Шифр зберігання книги в '''<span class="plainlinks">[http://www.nplu.org/ НБУ ім. Ярослава Мудрого]</span>''':'' '''А734718''' |
+ | <li>'''Курбет О. П.''' Теорія цінності в працях представників Київської політекономічної школи // Вісник Академії праці і соціальних відносин Федерації профспілок України : науковий збірник / Академія праці і соціальних відносин Федерації профспілок України. – Київ, 2015. – № 3/4 (73). – С. 70–75.<br> ''Шифр зберігання журналу в '''<span class="plainlinks">[http://www.library.univ.kiev.ua/ukr/title4.php3 Науковій бібліотеці ім. М. Максимовича]</span>''':'' '''05(Ак.пр.соц.відн. ФПУ) Вісн''' | ||
<li>'''Небрат В. В.''' Антонович Афіноген Якович / В. В. Небрат // Фінанси. Бюджет. Податки : національна та міжнародна термінологія : у 3 т. / Ін-т світ. економіки і міжнар. відносин НАН України, Держ. навч.-наук. установа «Акад. фін. упр.» ; за ред. Т. І. Єфименко. – Київ, 2010. – Т. 1. – С. 30–36.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''336 Ф59''' | <li>'''Небрат В. В.''' Антонович Афіноген Якович / В. В. Небрат // Фінанси. Бюджет. Податки : національна та міжнародна термінологія : у 3 т. / Ін-т світ. економіки і міжнар. відносин НАН України, Держ. навч.-наук. установа «Акад. фін. упр.» ; за ред. Т. І. Єфименко. – Київ, 2010. – Т. 1. – С. 30–36.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''336 Ф59''' | ||
− | <li>'''Небрат В. В.''' Еволюція теорії державних фінансів в Україні : монографія / В. В. Небрат ; [ред.: І. І. Бажал, І. І. Нестеренко, Т. П. Тацій, В. М. Ускова] ; Нац. акад. наук України, ДУ "Ін-т екон. та прогнозування ". – Київ : Рута, 2013. – С. 275–276, 284.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''336 | + | <li>'''Небрат В. В.''' Еволюція теорії державних фінансів в Україні : монографія / В. В. Небрат ; [ред.: І. І. Бажал, І. І. Нестеренко, Т. П. Тацій, В. М. Ускова] ; Нац. акад. наук України, ДУ "Ін-т екон. та прогнозування". – Київ : Рута, 2013. – С. 275–276, 284.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''336.1 Н39''' |
− | <li>'''Небрат В.'''Теорія грошей та паперово-грошового обігу А. Я. Антоновича / Вікторія Небрат // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету ім. В. Гнатюка. Сер. Економіка. – 2004. – Вип. 17. – С. 69–73. | + | <li>'''Небрат В.''' Теорія грошей та паперово-грошового обігу А. Я. Антоновича [Електронний ресурс] / Вікторія Небрат // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету ім. В. Гнатюка. Сер. Економіка. – 2004. – Вип. 17. – С. 69–73. – Електрон. текст. дані. – Режим доступу: '''http://www.library.tnpu.edu.ua/index.php/naykovizap/198-ekonom.html'''. – Дата зврнення: 03.10.2019. |
− | <li>'''Пихно Д.''' Разбор сочинения А. Антоновича «Теория ценности» / Д. Пихно // Университетские известия. – 1878. – № 1. – С. 1–15.<br>''Шифр зберігання журналу в '''< | + | <li>'''Новікова І. Е.''' Історичний розвиток банківської системи в Україні в умовах становлення ринкового господарства (друга половина XIX – початок XX ст.) : [монографія] / І. Е. Новікова. – Кам’янець-Подільський : Друг-Сервіс, 2011. – С. 127–128.<br> |
− | <li>''' | + | ''Шифр зберігання книги:'' '''336.7 Н73''' |
− | + | <li>'''Пихно Д.''' Разбор сочинения А. Антоновича «Теория ценности» / Д. Пихно // Университетские известия. – 1878. – № 1. – С. 1–15.<br>''Шифр зберігання журналу в '''<span class="plainlinks">[http://nibu.kiev.ua/ НІБ України]</span>''':'' '''05 У-59''' | |
− | <li>''' | + | <li>'''Професори Київського університету''' : біогр. довідник / Міністерство освіти і науки України, Київ. нац. ун-т імені Тараса Шевченка ; упоряд. С. Ю. Алтухова та ін. – Київ, 2014. – С. 13.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''37 П84''' |
− | <li>'''Усенко І. Б.''' Антонович Афіноген Якович / І. Б. Усенко // Антологія української юридичної думки / ред. Ю. С. Шемшученко. – Київ : Юридична книга, 2003. – Т. 5 : Поліцейське та адміністративне право. – С. 297–299.<br>''Шифр зберігання книги:'' ''' | + | <li>'''Ретроспектива ринкових перетворень в Україні''': сучасний дискурс / [Л. П. Горкіна, С. О. Біла, В. В. Небрат та ін.] ; за ред. Л. П. Горкіної ; НАН України, Ін-т екон. та прогнозування. – Київ : ДУ "Ін-т екон. та прогнозування НАНУ", 2010. – 760 с. – С. 212–214: про А. Антоновича.<br> |
− | <li>'''Ущаповський Ю. В.''' Еволюція теорії цінності в українській економічній думці (від давнини до початку XX століття) : | + | ''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 Р44''' |
− | <li>'''Ущаповський Ю. В.''' Ідеї інституціоналізму в економічній думці України XIX – початку XX ст. [Електронний ресурс] : монографія / Ю. В. Ущаповський ; ДВНЗ «Київ. нац. екон. ун-т ім. Вадима Гетьмана». – Київ : КНЕУ, 2012. – С. 147–150, 208–212. – Див. повний текст в Електронній бібліотеці | + | <li>'''Соломаха А. Г.''' Роль професора А. Антоновича у становленні наукових поглядів М. Цитовича на науку поліцейського права [Електронний ресурс] / А. Г. Соломаха // Форум права. – 2013. – №. 2. – С. 528–535. – Електрон. текст. дані. – Режим доступу: '''http://nbuv.gov.ua/j-pdf/FP_index.htm_2013_2_83.pdf'''. – Дата звернення: 27.12.2016.<br> |
− | <li>'''Ущаповський Ю. В.''' Теорія цінності українського економіста Афіногена Антоновича / Ю. В. Ущаповський // Вісник Житомирського інженерно-технологічного інституту. – Житомир : ЖІТІ, 1999. – Вип. 9 : Економічні науки. – С. 334–341.<br>''Шифр зберігання книги:'' ''' | + | <li>'''Усенко І. Б.''' Антонович Афіноген Якович / І. Б. Усенко // Антологія української юридичної думки / ред. Ю. С. Шемшученко. – Київ : Юридична книга, 2003. – Т. 5 : Поліцейське та адміністративне право. – С. 297–299.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''340 А72''' |
− | <li>'''Фещенко В. М.''' Деякі питання еволюції капіталізму в наукових працях економістів України на рубежі ХІХ–ХХ ст. / В. М. Фещенко // Дослідження з історії економічної думки в Україні (кінець XIX–XX ст.) / ред. Т. І. Дерев’янкін. – Київ : Наук. думка, 1996. – С. 38–39, 47.<br>''Шифр зберігання книги:'' ''' | + | <li>'''Ущаповський Ю. В.''' Еволюція теорії цінності в українській економічній думці (від давнини до початку XX століття) : наук. вид. / Юрій Ущаповський ; М-во освіти і науки України, Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, Житомир. інж.-технол. ін-т. – Житомир, 2002. – Розд. 3.2 : Теорія цінності Афіногена Антоновича. – С. 88–106.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 У96''' |
− | <li>'''Фінансова думка України''' : у 3 т. / С. В. Льовочкін, В. М. Федосов, С. І. Юрій, П. І. Юхименко ; за наук. ред. В. М. Федосова. – Київ : Кондор ; Тернопіль : Економічна думка, 2010. – Т. 2 : Енциклопедія. – С. 26–38.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''336 | + | <li>'''Ущаповський Ю. В.''' Ідеї інституціоналізму в економічній думці України XIX – початку XX ст. [Електронний ресурс] : монографія / Ю. В. Ущаповський ; ДВНЗ «Київ. нац. екон. ун-т ім. Вадима Гетьмана». – Київ : КНЕУ, 2012. – С. 147–150, 208–212. – Див. повний текст в Електронній бібліотеці: '''http://lib.kneu.edu.ua/ua/e_resours_bibl/elek_bibl_litr/'''.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 У96''' |
− | + | <li>'''Ущаповський Ю. В.''' Імплементація формальних інституцій у дослідженнях Київської економічної школи ХІХ століття / Ю. В. Ущаповський // Економіка, управління та адміністрування. – 2019. – № 4. – С. 67–71. – Режим доступу: '''http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vzhdtu_econ_2019_4_13'''. – Дата звернення: 22.04.2021. | |
+ | <br>''Шифр зберігання журналу в '''<span class="plainlinks">[http://www.nbuv.gov.ua/ НБУВ]</span>''':'' '''Ж69027:Екон.н.''' | ||
+ | <br>''Шифр зберігання журналу в '''<span class="plainlinks">[http://www.nplu.org/ НБУ ім. Ярослава Мудрого]</span>''':'' '''Я52 Е45''' | ||
+ | <li>'''Ущаповський Ю. В.''' Теорія цінності українського економіста Афіногена Антоновича / Ю. В. Ущаповський // Вісник Житомирського інженерно-технологічного інституту. – Житомир : ЖІТІ, 1999. – Вип. 9 : Економічні науки. – С. 334–341.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330 В53''' | ||
+ | <li>'''Фещенко В. М.''' Деякі питання еволюції капіталізму в наукових працях економістів України на рубежі ХІХ–ХХ ст. / В. М. Фещенко // Дослідження з історії економічної думки в Україні (кінець XIX–XX ст.) / ред. Т. І. Дерев’янкін. – Київ : Наук. думка, 1996. – С. 38–39, 47.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''330.8 Д70''' | ||
+ | <li>'''Фінансова думка України''' : у 3 т. / С. В. Льовочкін, В. М. Федосов, С. І. Юрій, П. І. Юхименко ; за наук. ред. В. М. Федосова. – Київ : Кондор ; Тернопіль : Економічна думка, 2010. – Т. 2 : Енциклопедія. – С. 26–38.<br>''Шифр зберігання книги:'' '''336 Ф59''' | ||
</spoiler> | </spoiler> | ||
− | < | + | <gallery></gallery><spoiler text="Фотогалерея"><gallery widths=200px heights=220px perrow=3> |
− | <spoiler text="Фотогалерея"><gallery widths=200px heights=220px perrow= | + | Файл:Antonovich.jpg|<small>'''Гриценко І. С.''' Юридичний факультет Університету Святого Володимира 1834–1920 / І. С. Гриценко ; [редкол.: Л. В. Губерський, Г. І. Балюк, І. А. Безклубний та ін.]. – Київ : Либідь, 2009. – С. 139.</small> |
+ | Файл:Alma mater171.jpg|<small>'''Alma mater'''. Університет Св. Володимира напередодні та в добу Української революції. 1917-1920 : матеріали, документи, спогади : у 3 кн. / [уклад. В. А. Короткий]. – Київ : Прайм, 2000. – Кн. 1. – С. 171. – (Київський університет у документах, матеріалах та спогадах сучасників : засн. у 1994 році)).</small> | ||
+ | Файл:Konspekt.jpg|<small>'''Гриценко І. С.''' Юридичний факультет Університету Святого Володимира 1834–1920. – С. 140.</small> | ||
+ | Файл:Litograf kurs.jpg|<small>'''Гриценко І. С.''' Юридичний факультет Університету Святого Володимира 1834–1920. – С. 141.</small> | ||
+ | Файл:Na Antonovy4a.jpg|<small>'''Будинок А. Я. Антоновича''' за адресою: Київ, вул. Володимирська, 43 (за відомостями з книги: Володимирська : культурологічний путівник / ред. В. М. Грузин. – Київ : Амадей, 1999. – С. 95–96, 273–274. – (Історія однієї вулиці).</small> | ||
+ | Файл:Kievlanin161.png|<small>'''Режим доступу''': '''[http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_ir/cgiirbis_64.exe?Z21ID=&I21DBN=ELIB&P21DBN=ELIB&S21STN=1&S21REF=10&S21FMT=online_G&C21COM=S&S21CNR=20&S21P01=0&S21P02=0&S21P03=FF=&S21STR=00000378/161 http://irbis-nbuv.gov.ua/]'''. – Дата звернення: 07.12.2016. </small> | ||
+ | Файл:Kievlanin162.png|<small>'''Режим доступу''': '''[http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_ir/cgiirbis_64.exe?Z21ID=&I21DBN=ELIB&P21DBN=ELIB&S21STN=1&S21REF=10&S21FMT=online_G&C21COM=S&S21CNR=20&S21P01=0&S21P02=0&S21P03=FF=&S21STR=00000378/162 http://irbis-nbuv.gov.ua/]'''. – Дата звернення: 07.12.2016.</small></gallery> | ||
</spoiler> | </spoiler> | ||
+ | [[Category: За алфавітом]] | ||
+ | [[Category: За датами життя]] |
Поточна версія на 12:41, 15 вересня 2022
Антонович Афіноген Якович
(псевдоніми – Бичалець, Бичалець А., Коко)
(1848 – 19 (6) липня 1917) –
економіст, фінансист та державний діяч
кінця ХІХ – початку ХХ століття.
(псевдоніми – Бичалець, Бичалець А., Коко)
(1848 – 19 (6) липня 1917) –
економіст, фінансист та державний діяч
кінця ХІХ – початку ХХ століття.
Відомі вчені та авторитетні джерела про Афіногена Яковича Антоновича